Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Af: Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d. i religionssociologi
24.01.2022
Den folkelig opbakning til afskeden med Frederik 9. var kolossal i både København og Roskilde. Fotografiet er indsendt til ROMU i forbindelse med indsamlingen af personlige beretninger og fotos vedrørende Frederik 9.s begravelse. Foto: Lise Evers
En kongelig begravelse skal sikre kongehusets og statens kontinuitet og legitimitet og er derfor en slags mikrokosmos af samfundet. På 50-års dagen for Frederik 9.s begravelse sætter museumsinspektør Laura Maria Schütze den store, offentlige begivenhed i et historisk perspektiv.
I Danmark har vi en lang tradition for at begrave vores konger og dronninger i Roskilde Domkirke. Harald Blåtand blev ifølge traditionen den første konge til at blive begravet dér – og selvom nogle forskere betvivler rigtigheden af dette, har fortællingen ikke desto mindre været vigtig for eftertiden. For det er bestemt ikke lige gyldigt, hvor man begraver en regent.
I middelalderen anvendte de danske konger flere forskellige kirker som gravkirke, men da Margrete I blev flyttet fra Sorø Klosterkirke til Roskilde Domkirke i 1413, blev domkirken Kalmarunionens gravkirke. De efterfølgende konger havde dog endnu ikke én favorit gravkirke. Det var først, da Frederik 2. flyttede sin far, reformationskongen Christian 3. fra Odense Domkirke til Roskilde Domkirke i 1578, at Roskilde Domkirke blev kongehusets mausoleum per definition.
Et storslået dødsteater
Det er værd at dvæle lidt ved Frederik 2.s egen begravelse i 1588, da den kom til at danne skole for de danske kongers begravelser siden hen. Ikke bare er alle efterfølgende danske konger og dronninger begravet i Roskilde Domkirke. Også selve begravelsesoptoget, som blev indført med netop Frederik 2, er stadig en central del af traditionen.
Frederik 2.s begravelse var et storslået dødsteater i Roskildes gader, hvor alle deltagere udfyldte en vigtig rolle. Der var 1000 deltagere, og optoget kunne måle sig med de førende europæiske fyrsters begravelser. Det var en demonstration af kongens rigdom, interesser og internationale position. Faner med våbenskjolde i optoget viste den geopolitiske udstrækning af hans rige, og den nye regent Christian 4. repræsenterede med sin deltagelse kongehusets kontinuitet.
Samtidig er Frederik 2.s begravelse et mikrokosmos af det danske samfund anno 1588, hvor den politiske og religiøse magt lå hos kongen. Springer vi næsten 400 år frem i tiden til den 24. januar 1972, hvor Frederik 9. blev begravet, møder vi et ritual, der i sin grundstruktur ligner Frederik 2.s begravelse: Optoget i det offentlige rum på vej mod Roskilde Domkirke med nøje udvalgte og koreograferede deltagere.
Folket får den politiske magt
Som med alle andre traditioner gælder det også for de kongelige begravelser, at traditioner kun overlever, hvis de fornys. Castrum doloris, hvor kongens kiste ligger til offentlig fremvisning, blev en del af traditionen efter enevældens indførelse i 1660. Og siden Christian 9.s begravelse i 1906 er det blevet kutyme, at processionen bevæger sig fra Christiansborgs Slotskirke i København til Hovedbanegården, derfra i tog til Roskilde Station og siden i procession på en granbelagt rute til Roskilde Domkirke.
Den allerstørste forskel på Frederik 2.s og Frederik 9.s begravelser er dog, at den politiske og religiøse magt ikke længere ligger hos kongen, men hos de mennesker, der fulgte TV-transmissionen hjemme fra stuen, stod langs optoget, hang i lygtepæle for at overvære kongens sidste rejse eller deltog i optoget. Med indførelsen af demokratiet i 1849 flyttede den politiske magt til folket, og Frederik 9. blev den konge, der tog den fulde konsekvens af denne politiske styreform ved notorisk at optræde apolitisk. Sammen med Dronning Ingrid genfortolkede han kongehuset og rettede fokus mod kongefamilien som en slags rollemodel for hele familien Danmark frem for at optræde som den øverste politiske leder. Frederik 9. og Dronning Ingrid forstod, at forudsætningen for kongehusets overlevelse i et demokrati er folkets opbakning og kærlighed. Billederne fra begravelsen illustrerer, at folket i dén grad tog kongen til sig.
En stemme til nutidens politiske magt
For at give en stemme til folket er Museumsorganisationen ROMU og Roskilde Domkirke gået sammen om at indsamle personlige erindringer vedrørende Frederik 9.s begravelse. Vi er kun lige begyndt, men vi har oplevet en enorm positiv interesse for at dele disse historier med os. Historier, vi håber vil kunne give os et indblik i den kongelige begravelse fra de helt personlige perspektiver.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
21.01.2022
Domkirken slår dørene op fredag den 28. januar og holder aftenåbent til kl. 21 som en del af Kulturstrøget by Night. Der er fri entre, og man kan opleve en stemningsfuld lyssætning. Billedet er fra 2020. Foto: Kim Vegeberg.
Lysfestugen i Roskilde byder på en uge med lys og gode historier – og på en helt særlig fredag aften, hvor Kulturstrøgets institutioner holder aftenåbent med et væld af spændende aktiviteter for alle aldre og interesser
Spøgelseshistorier, eventyrlig aften og nat på museet. Der er masser af muligheder for et helt særligt møde med Roskildes kulturinstitutioner, når de slår dørene op til Kulturstrøget by Night. Fredag den 28. januar kan man som en del af Lysfesten besøge stederne udenfor de sædvanlige åbningstider, og institutioner – fra museet og biblioteket til Domkirken og Byens hus – har gjort sig umage for at byde på helt særlige oplevelser.
Blandt andet inviterer Domkirken, der hele ugen er guddommeligt belyst, inden for fredag den 28. januar kl. 17-21. Med en helt særlig aftenbelysning bliver middelalderens liv og Roskildebispens magt bragt til live i kirken, der i år skal fejre Roskildes 1000 år som bispesæde. Udendørs kan man i Palæhaven og haven ved Roskilde Museum høre 1000 års hemmeligheder fra Roskilde og samtidig – helt anonymt – dele sine egne. Området er oplyst af lysværker lavet af BGK Roskilde, som også inviterer til 1000 års navnefest for Roskilde. Det foregår på græsarealet mellem Domkirken og Palæfløjen.
”Hele ideen med Lysfesten er at give byens borgere et ordentligt skud kultur. Der ligger så mange gode oplevelser i Kulturstrøgets institutioner, og det vil vi rigtig gerne rette spotlyset mod,” siger Sofie Jekel, projektleder på Kulturstrøgets Lysfest.
”Når kulturinstitutionerne holder aftenåbent som en del af Lysfesten har vi selvfølgelig den bagtanke, at vi vil vække folks nysgerrighed og invitere dem ind for at vise, hvad vi – og ikke mindst hvad kulturen – kan.”
Et tiltrængt skud kultur
På Roskilde Bibliotek er der noget for enhver smag og alder. Der er brætspil og spøgelseshistorier for store og små, og de nysgerrige kan helt eksklusivt få en rundvisning bag kulisserne på biblioteket.
Roskilde Museum tænder lys både inde og ude fredag den 28. januar. Folk kan få en smagsprøve på udstillingen ’Forvandlinger – fortællinger om affald’ ved blandt andet at høre mere om et iøjnefaldende værk lavet af 4500 brugte mundbind og et tæppe lavet af tekstilaffald.
”Der er rigtig god opbakning til Kulturstrøget by Night fra institutionerne, der har levet et lidt omtumlet liv her under coronaen. Nu viser vi under Lysfesten, at der stadig er masser af energi og liv i kulturen, og at man trygt kan besøge os. Vi sørger selvfølgelig for at følge retningslinjer og anbefalinger. Og så opfordrer vi alle til at komme og få et skud kultur. Det er virkelig tiltrængt,” siger Sofie Jekel.
Brændende digte og skyggespil for børn
Museet for Samtidskunst sørger også for lidt kulturel larm til Kulturstrøget by Night. Ved Spunken på Stændertorvet kan man opleve den virtuel skulptur ’The Wrestlers’, der er et svævende augmented reality-kunstværk, som kunstner Ditte Ejlerskov står bag. Samme teknologi kan man opleve i Byens hus, der går i det poetiske hjørne. I tidsrummet kl. 18-20 kan man komme med på en jagt rundt i bygningen efter brandvarme, flammende historier og digte, der som brændende ord vil komme til syne som augmented reality-værker forskellige steder i huset.
Også Palæfløjen – Roskilde Kunstforening og Kreativt Hus for Børn – Algade 31 har planlagt noget helt særligt. De kunstinteresserede kan opleve Palæfløjens udstilling ’Sten – Streg – Strøg’ i aftenbeklædning og høre om årets mange aktiviteter og tilbud. Og børnene kan tage deres forældre med til det kreative hus i Algade 31, hvor lommelygter og skyggespilsdukker er et par af hovedpersonerne på en helt eventyrlig aften.
Hele programmet for Lysfesten og for Kulturstrøget by Night kan ses på www.kulturstrøg.dk Langt de fleste aktiviteter er gratis, men nogle kræver tilmelding. Se hvilke på kulturstrøg.dk, hvor man også kan se tid og sted på de forskellige aktiviteter.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar 2022, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Som en del af Lysfesten holder Kulturstrøgets kulturinstitutioner aftenåbent til “Kulturstrøget by Night” fredag den 28. januar.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard glæder sig til at markere genåbningen, når museet den 18. januar triller en stor kugle af mundbind gennem Roskilde. Han ser frem til, at det igen – med åbne museer – bliver muligt at sætte historisk perspektiv på påtrængende emner som bæredygtighed. Foto: ROMU.
”Det har været en flad fornemmelse at være lukket for tredje gang. Nu skal vi puste nyt liv i kulturen – og i eftertanken”, siger museumsdirektør, der glæder sig til at åbne med en happening den 18. januar
Museernes ufrivillige vinterhi med endnu en nedlukning blev af kort varighed. Forude venter et år med flere store kulturelle og historiske oplevelser, efter at myndighederne har lempet restriktionerne for kulturlivet.
På tirsdag den 18. januar genåbner ROMU de fleste af de ti besøgssteder, museumsorganisationen har ansvaret for i Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommuner. Samme dag genåbner også museumscaféerne på RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur og på Roskilde Museum.
Synligt og symbolsk markerer ROMU åbningen ved at trille en kæmpebold bestående af flere end 4500 brugte engangsmundbind fra tiden med corona gennem Roskildes gader.
”Det har været en flad fornemmelse for tredje gang at skulle lukke dørene helt i for borgerne. Så vi har brug for at puste liv i kulturen og slippe nye kræfter fri. Det er kunstværket med bolden af engangsmundbind et symbol på. I stedet for at havne i skraldespanden er mundbindene nu blevet til en manifestation, der fastholder minder og skaber stof til eftertanke om, hvad vi sammen har gennemlevet i snart to år med pandemi”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard fra ROMU.
Genstarter samtalen om bæredygtighed
Turen med bolden i Roskilde begynder ved Roskilde Museum tirsdag den 18. januar kl. 10.30, går derefter videre ad Kulturstrøget til Sankt Laurentius på Stændertorvet og tilbage gennem Algade og Rosenhavestræde. Til sidst når kunstværket med titlen ”Dysplastic” sin endelige placering på Sankt Ols Plads foran Roskilde Museum. Her vil værket, der er skabt af Christina Bruun Olsson, kunstner og designer, og Bodil Fosgaard, kunstner, klimaaktivist og grundlægger af foreningen Skodbevægelsen, være udstillet som en del af museets aktuelle særudstilling om affaldets kulturhistorie og bæredygtighed før og nu.
”Når pandemien har lagt sig, vil vi genopdage, hvor væsentligt et emne bæredygtighed er. Det er det emne, hele verden taler om. Og Roskilde Museum rammer med udstillingen ”Forvandlinger – fortællinger om affald” lige ned og ind i den samtale med et historisk perspektiv”, siger museumsdirektøren, der glæder sig over flere andre aktuelle tilbud fra de øvrige besøgssteder.
Masser oplevelser venter
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur i Roskilde er der på åbningsdagen fire omvisninger, som allerede er bookede, og den 20. januar dyrker museet længslen efter festivalstemning med endnu en RAGNAROCK Session, denne gang med de to superaktuelle artister Rebecca Lou og Gro. Arrangementet er gratis, men kræver forudbestilling på billetto.dk
På Færgegården i Frederikssund er der hele tre særudstillinger i spil om fortidsminder fra egnen, om broforbindelser og om et unikt detektorfund med mytologi fra vikingetiden.
”Det er så glædeligt, at der nu kommer liv i museumsbygningerne igen. Man kan også gøre en god handel med historisk perspektiv i Lützhøfts Købmandsgaard, man kan igen se de fornemme fund på Lejre Museum, som DR2 har fortalt om før jul, eller bruge tid i weekenden på at komme op i tårnet i Sankt Laurentius og se ud over den smukke domkirkeby. Den åbning får hjulene til at køre rundt igen, så kulturen igen kan samle folk. Det er godt”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard.
Åbningstider for ROMUs besøgssteder i den kommende periode
Roskilde Museum:
Man-søn 10-16
RAGNAROCK:
Tir-søn 10-17, ons 10-21
Lützhøfts Købmandsgaard med Håndværksmuseum:
Tirs-fre 12-16, Lør 10-14, dog åbent mandag i uge 8
Sankt Laurentius:
(1.9-31.5): Lør-søn/helligdage kl- 11-15
(1.6-31.8): Tir-søn 11-15
Uge 8: Man-søn 11-15
Lejre Museum
Tir-søn 11-16
Dog åbent mandag i uge 7, 8
Frederikssund Museum, Færgegården:
Tir-søn 11-15
Dog åbent mandag i uge 7
Bemærk desuden:
Domkirkemuseet i Roskilde Domkirke åbner allerede søndag den 16. januar.
Gl. Kongsgaard i Lejre og Tadre Mølle ved Hvalsø har altid først sæsonstart senere på året.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Sidste år blev Stændertorvet og Byens hus lyst op af ’Viften’. I år kan de forbipasserende selv sætte deres præg på værket. Ved at træde i pedalerne på en række opsatte motionscykler kan man se, hvordan værket ændrer sig. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen.
Et fransk cykelløb, et savn efter aktiviteter og socialt samvær og en Lysfest for alle – det er nogle af ingredienserne i et værk, der skal oplyse Stændertorvet under Kulturstrøgets Lysfest. Og værket får brug for hjælp fra borgere, der med et godt råd skal lyse torvet op
Hvordan kan få folk til at skabe et kunstværk sammen i en tid, hvor vi skal holde afstand og passe på hinanden? Det giver INSP! Sound et bud på, når de den 24. januar blænder op for deres installation ’Lys af bevægelse’ på Stændertorvet i Roskilde. Den skal hver aften under Kulturstrøgets Lysfest pryde torvet midt i byen.
”Det er jo et fedt sted at få lov til at lave noget, lige midt i Roskilde, hvor der kommer rigtig mange mennesker forbi. Derfor vil vi gerne lave noget, der fanger folk og skaber leg og spil i gadebilledet,” siger Christopher Grønskov fra INSP! Sound.
Men faktisk er det ikke INSP! Sound alene, der skal skabe værket. De får brug for al den hjælp, der sidder i benene på Lysfestens besøgende.
Borgerne skal hjælpe med lysværket
Som en del af værket skal en række motionscykler lokke nysgerrige forbi-passerende til at træde i pedalerne. Den energi, de skaber, bliver omsat til lys, som projekteres op på Skt. Laurentii kirketårn ved Byens hus. Alt efter hvor mange, der cykler, og hvor hurtigt hjulene drejer, vil værket skifte udtryk og farve. Derfor vil der hele tiden være noget nyt, som øjnene kan udforske.
”Det har helt klart været højt på vores ønskeliste at lave noget interaktivt for dem, som kommer og besøger Lysfesten. Og der er jo et vist cykelløb, der lægger vejen forbi Roskilde til sommer. Derfor var det oplagt, at vi lavede noget med cykler,” siger Christopher Grønskov med henvisning til årets Tour de France.
Løbets 2. etape har i år start i Roskilde, og at byen for en stund har hele verdens bevågenhed, bliver ivrigt markeret under årets Lysfest. Blandt andet vil borgmester Tomas Breddam ved indvielsen af Lysfesten den 24. januar kl. 17 cykle med Tour de France-trofæet fra Stændertorvet til Roskilde Bibliotek, hvor det skal udstilles. Derudover vil ARGO Energitårn på Lysfestens første dag lyse gult over byen med en reference til førertrøjen i verden største cykelløb.
Et samlingspunkt for mennesker – og cykelglæde
Og kærligheden til de tohjulede har INSP! Sound altså også grebet. Motionscyklerne stammer fra Orange Makers, en medlemsdrevet forening for gode ideer og opfindelser, som holder til i Musicon. De har tidligere været med på Roskilde Festival, hvor festivalgængere ved at træde i pedalerne kunne få strøm på deres telefoner. Med et par ændringer kan cyklerne under Lysfesten altså i stedet lade motionisterne skabe et lysværk sammen.
Hos INSP! Sound har Christopher Grønskov helt fra begyndelsen arbejdet for at imødekomme noget, publikum kan se sig selv være med i. Selve ideen til værket kom fra Agger Laursen fra INSP! Sound, og afsættet for ideen afspejler den tid, vi lever i.
”Alle savner aktiviteter og at være en del af noget socialt. Vi drømmer om, at det her under Lysfesten kan blive et samlingspunkt for mennesker. Vi synes, det er en super fed tanke, at alle i Roskilde kan være fælles om at skabe noget i stedet for bare at gå rundt hver for sig,” siger Christopher Grønskov.
Skulle der være mangel på cyklister har INSP! Sound sørget for en form for pauseskærm, så der altid er lys i gaden.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Når programmet er klar, kan du finde det på Kulturstrøgets hjemmeside.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
07.01.2022
Frederik 9. var på én gang en utraditionel og folkelig konge. Det afspejlede sig også på begravelsesdagen, hvor kisten lidt usædvanligt blev trukket af gaster fra søværnet, og hvor tusindvis af mennesker tog del i kongens sidste rejse. Foto: Willy Henriksen/Ritzau Scanpix.
Så vil Roskilde Domkirke og museumsorganisationen ROMU gerne høre fra dig. I anledningen af 50-året for Frederik 9.s død sætter de to samarbejdspartnere sammen gang i en stor indsamling af erindringer, billeder og ting, der knytter sig til den folkekære konges død og begravelse
Den 14. januar er det 50 år siden, H.M. Dronning Margrethe 2. blev regent, og dermed runder nationen også en mærkedag for Frederik 9.s død.
Kongens død og begravelse blev en begivenhed, som optog hele Danmark. Mange sagde et sidste farvel, da kongens kiste stod Castrum Doloris i Christiansborg Slotskirke. Og sørgeoptoget, der 24. januar førte kisten gennem København og videre med tog til Roskilde, passerede tusinder af mennesker.
Mange havde ventet i timevis i kulden med tæpper og stole for at tage afsked. Forskellige foreninger sænkede deres faner som en sidste ære til den afdøde konge.
I Roskilde var vejen fra stationen til Domkirkepladsen dækket med gran, der duftede i hele byen, og folk hang ud af vinduerne for at opleve optoget. Roskilde Domkirke var fyldt med den kongelige familie, ministre og udenlandske statsoverhoveder, mens alle, der ikke selv kunne være til stede, kunne følge begivenheden i fjernsynet.
Fortsat stor betydning i dag
”Begravelsen understregede med al tydelighed, at Frederik 9. var en konge, som havde stor betydning for folk. Det mærker vi også den dag i dag. I Roskilde Domkirke er han sammen med Christian 4. den konge, Domkirkens besøgende er mest interesserede i, og vi mærker en stor veneration for ”Sømandskongen”. Han betyder utvivlsomt meget for de generationer, der husker ham. Så vi håber, at mange har lyst til at dele deres erindringer om afskeden med ham, fortæller Sara Peuron-Berg, formidlingsansvarlig i Fonden til formidling af kulturarven Roskilde Domkirke.
Folkelig og utraditionel
Det er ikke tilfældigt, at Frederik 9. fik så stor betydning, vurderer museumsinspektør og ph.d. i ROMU, Laura Maria Schütze:
”Frederik 9. var en utraditionel konge og samtidig – eller måske derfor – var han den mest folkekære konge vi har haft i Danmark. Sammen med Dronning Ingrid moderniserede han kongehuset i efterkrigstiden ved at balancere det folkelige med det formelle. Frederik 9. forstod, at monarkiets overlevelse var betinget af folkets interesse, kærlighed og opbakning. Derfor er folkets oplevelser af kongens død og begravelse interessante i dag og vigtige at bevare for eftertiden. Og derfor indsamler vi nu personlige beretninger, fotografier eller ting, som har med Frederik 9.s begravelse at gøre.”
Fortæl din historie
Er du en af de mange, der vinkede til toget, der fragtede kisten til Roskilde? Eller fulgte du hvert minut af begivenheden i fjernsynet? Har du fotografier fra begivenheden eller ting, der knytter sig til begravelsen?
Så vil ROMU og Roskilde Domkirke meget gerne høre fra dig.
Du kan læse mere og skrive din fortælling på ROMUs hjemmeside: romu.dk/frederik9.
Du kan også sende din fortælling med post til ROMU, Sankt Ols Stræde 3, 4000 Roskilde.
Fortæl hvad du husker fra dagen eller dagene omkring begravelsen. Det behøver ikke være en lang tekst. Send gerne et foto med, hvis det er muligt.
Har du spørgsmål til, hvordan du kan dele dine erindringer med ROMU, så kontakt museumsinspektør Laura Maria Schütze på laurams@romu.dk eller telefon 29327593.
Indsamlingen varer, indtil regeringsjubilæet er afholdt i løbet af 2022.
FAKTA
Sara Peuron-Berg er ansat af Fonden til Formidling af Kulturarven Roskilde Domkirke som formidlingsansvarlig ved Roskilde Domkirke. Hun er cand. mag. i Moderne Kultur og Kulturformidling med mange års erfaring i formidling af kunst, kultur og historie.
Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d., gæsteforsker ved RUC, har mange års erfaring med at forske i religion og kulturarv. Hun er tilknyttet forsknings- og formidlingsprojektet ”Religion – levende kulturarv”, som er støttet af Velux Fonden.
Roskilde Domkirke er udpeget som UNESCO verdensarv på grund af sin enestående arkitektur.
Den er kongelig gravkirke, og mindst 38 konger og dronninger er blevet stedt til hvile her.
Frederik 9.s kiste stod i Glücksborgernes Kapel fra 1972 indtil 1985, hvor den endelige begravelsesplads stod færdig.
Den ottekantede plads er den eneste kongelige begravelse uden for Domkirken.
Frederik 9.s begravelsesplads er bygget af Inger og Johannes Exner.
ROMU har som statsanerkendt museum det kulturhistoriske ansvar for Roskilde, Frederikssund, Lejre og Egedal kommuner.
ROMU har til opgave at indsamle, registrere, bevare, forske i og formidle kulturarven og gøre den vedkommende for borgere og samfund.
ROMU udspringer af Roskilde Museum, der blev etableret i 1929.
I dag driver ROMU 10 museer og besøgssteder i Roskilde, Lejre og Frederikssund kommuner.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Af: Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d. i religionssociologi
24.01.2022
Den folkelig opbakning til afskeden med Frederik 9. var kolossal i både København og Roskilde. Fotografiet er indsendt til ROMU i forbindelse med indsamlingen af personlige beretninger og fotos vedrørende Frederik 9.s begravelse. Foto: Lise Evers
En kongelig begravelse skal sikre kongehusets og statens kontinuitet og legitimitet og er derfor en slags mikrokosmos af samfundet. På 50-års dagen for Frederik 9.s begravelse sætter museumsinspektør Laura Maria Schütze den store, offentlige begivenhed i et historisk perspektiv.
I Danmark har vi en lang tradition for at begrave vores konger og dronninger i Roskilde Domkirke. Harald Blåtand blev ifølge traditionen den første konge til at blive begravet dér – og selvom nogle forskere betvivler rigtigheden af dette, har fortællingen ikke desto mindre været vigtig for eftertiden. For det er bestemt ikke lige gyldigt, hvor man begraver en regent.
I middelalderen anvendte de danske konger flere forskellige kirker som gravkirke, men da Margrete I blev flyttet fra Sorø Klosterkirke til Roskilde Domkirke i 1413, blev domkirken Kalmarunionens gravkirke. De efterfølgende konger havde dog endnu ikke én favorit gravkirke. Det var først, da Frederik 2. flyttede sin far, reformationskongen Christian 3. fra Odense Domkirke til Roskilde Domkirke i 1578, at Roskilde Domkirke blev kongehusets mausoleum per definition.
Et storslået dødsteater
Det er værd at dvæle lidt ved Frederik 2.s egen begravelse i 1588, da den kom til at danne skole for de danske kongers begravelser siden hen. Ikke bare er alle efterfølgende danske konger og dronninger begravet i Roskilde Domkirke. Også selve begravelsesoptoget, som blev indført med netop Frederik 2, er stadig en central del af traditionen.
Frederik 2.s begravelse var et storslået dødsteater i Roskildes gader, hvor alle deltagere udfyldte en vigtig rolle. Der var 1000 deltagere, og optoget kunne måle sig med de førende europæiske fyrsters begravelser. Det var en demonstration af kongens rigdom, interesser og internationale position. Faner med våbenskjolde i optoget viste den geopolitiske udstrækning af hans rige, og den nye regent Christian 4. repræsenterede med sin deltagelse kongehusets kontinuitet.
Samtidig er Frederik 2.s begravelse et mikrokosmos af det danske samfund anno 1588, hvor den politiske og religiøse magt lå hos kongen. Springer vi næsten 400 år frem i tiden til den 24. januar 1972, hvor Frederik 9. blev begravet, møder vi et ritual, der i sin grundstruktur ligner Frederik 2.s begravelse: Optoget i det offentlige rum på vej mod Roskilde Domkirke med nøje udvalgte og koreograferede deltagere.
Folket får den politiske magt
Som med alle andre traditioner gælder det også for de kongelige begravelser, at traditioner kun overlever, hvis de fornys. Castrum doloris, hvor kongens kiste ligger til offentlig fremvisning, blev en del af traditionen efter enevældens indførelse i 1660. Og siden Christian 9.s begravelse i 1906 er det blevet kutyme, at processionen bevæger sig fra Christiansborgs Slotskirke i København til Hovedbanegården, derfra i tog til Roskilde Station og siden i procession på en granbelagt rute til Roskilde Domkirke.
Den allerstørste forskel på Frederik 2.s og Frederik 9.s begravelser er dog, at den politiske og religiøse magt ikke længere ligger hos kongen, men hos de mennesker, der fulgte TV-transmissionen hjemme fra stuen, stod langs optoget, hang i lygtepæle for at overvære kongens sidste rejse eller deltog i optoget. Med indførelsen af demokratiet i 1849 flyttede den politiske magt til folket, og Frederik 9. blev den konge, der tog den fulde konsekvens af denne politiske styreform ved notorisk at optræde apolitisk. Sammen med Dronning Ingrid genfortolkede han kongehuset og rettede fokus mod kongefamilien som en slags rollemodel for hele familien Danmark frem for at optræde som den øverste politiske leder. Frederik 9. og Dronning Ingrid forstod, at forudsætningen for kongehusets overlevelse i et demokrati er folkets opbakning og kærlighed. Billederne fra begravelsen illustrerer, at folket i dén grad tog kongen til sig.
En stemme til nutidens politiske magt
For at give en stemme til folket er Museumsorganisationen ROMU og Roskilde Domkirke gået sammen om at indsamle personlige erindringer vedrørende Frederik 9.s begravelse. Vi er kun lige begyndt, men vi har oplevet en enorm positiv interesse for at dele disse historier med os. Historier, vi håber vil kunne give os et indblik i den kongelige begravelse fra de helt personlige perspektiver.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
21.01.2022
Domkirken slår dørene op fredag den 28. januar og holder aftenåbent til kl. 21 som en del af Kulturstrøget by Night. Der er fri entre, og man kan opleve en stemningsfuld lyssætning. Billedet er fra 2020. Foto: Kim Vegeberg.
Lysfestugen i Roskilde byder på en uge med lys og gode historier – og på en helt særlig fredag aften, hvor Kulturstrøgets institutioner holder aftenåbent med et væld af spændende aktiviteter for alle aldre og interesser
Spøgelseshistorier, eventyrlig aften og nat på museet. Der er masser af muligheder for et helt særligt møde med Roskildes kulturinstitutioner, når de slår dørene op til Kulturstrøget by Night. Fredag den 28. januar kan man som en del af Lysfesten besøge stederne udenfor de sædvanlige åbningstider, og institutioner – fra museet og biblioteket til Domkirken og Byens hus – har gjort sig umage for at byde på helt særlige oplevelser.
Blandt andet inviterer Domkirken, der hele ugen er guddommeligt belyst, inden for fredag den 28. januar kl. 17-21. Med en helt særlig aftenbelysning bliver middelalderens liv og Roskildebispens magt bragt til live i kirken, der i år skal fejre Roskildes 1000 år som bispesæde. Udendørs kan man i Palæhaven og haven ved Roskilde Museum høre 1000 års hemmeligheder fra Roskilde og samtidig – helt anonymt – dele sine egne. Området er oplyst af lysværker lavet af BGK Roskilde, som også inviterer til 1000 års navnefest for Roskilde. Det foregår på græsarealet mellem Domkirken og Palæfløjen.
”Hele ideen med Lysfesten er at give byens borgere et ordentligt skud kultur. Der ligger så mange gode oplevelser i Kulturstrøgets institutioner, og det vil vi rigtig gerne rette spotlyset mod,” siger Sofie Jekel, projektleder på Kulturstrøgets Lysfest.
”Når kulturinstitutionerne holder aftenåbent som en del af Lysfesten har vi selvfølgelig den bagtanke, at vi vil vække folks nysgerrighed og invitere dem ind for at vise, hvad vi – og ikke mindst hvad kulturen – kan.”
Et tiltrængt skud kultur
På Roskilde Bibliotek er der noget for enhver smag og alder. Der er brætspil og spøgelseshistorier for store og små, og de nysgerrige kan helt eksklusivt få en rundvisning bag kulisserne på biblioteket.
Roskilde Museum tænder lys både inde og ude fredag den 28. januar. Folk kan få en smagsprøve på udstillingen ’Forvandlinger – fortællinger om affald’ ved blandt andet at høre mere om et iøjnefaldende værk lavet af 4500 brugte mundbind og et tæppe lavet af tekstilaffald.
”Der er rigtig god opbakning til Kulturstrøget by Night fra institutionerne, der har levet et lidt omtumlet liv her under coronaen. Nu viser vi under Lysfesten, at der stadig er masser af energi og liv i kulturen, og at man trygt kan besøge os. Vi sørger selvfølgelig for at følge retningslinjer og anbefalinger. Og så opfordrer vi alle til at komme og få et skud kultur. Det er virkelig tiltrængt,” siger Sofie Jekel.
Brændende digte og skyggespil for børn
Museet for Samtidskunst sørger også for lidt kulturel larm til Kulturstrøget by Night. Ved Spunken på Stændertorvet kan man opleve den virtuel skulptur ’The Wrestlers’, der er et svævende augmented reality-kunstværk, som kunstner Ditte Ejlerskov står bag. Samme teknologi kan man opleve i Byens hus, der går i det poetiske hjørne. I tidsrummet kl. 18-20 kan man komme med på en jagt rundt i bygningen efter brandvarme, flammende historier og digte, der som brændende ord vil komme til syne som augmented reality-værker forskellige steder i huset.
Også Palæfløjen – Roskilde Kunstforening og Kreativt Hus for Børn – Algade 31 har planlagt noget helt særligt. De kunstinteresserede kan opleve Palæfløjens udstilling ’Sten – Streg – Strøg’ i aftenbeklædning og høre om årets mange aktiviteter og tilbud. Og børnene kan tage deres forældre med til det kreative hus i Algade 31, hvor lommelygter og skyggespilsdukker er et par af hovedpersonerne på en helt eventyrlig aften.
Hele programmet for Lysfesten og for Kulturstrøget by Night kan ses på www.kulturstrøg.dk Langt de fleste aktiviteter er gratis, men nogle kræver tilmelding. Se hvilke på kulturstrøg.dk, hvor man også kan se tid og sted på de forskellige aktiviteter.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar 2022, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Som en del af Lysfesten holder Kulturstrøgets kulturinstitutioner aftenåbent til “Kulturstrøget by Night” fredag den 28. januar.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard glæder sig til at markere genåbningen, når museet den 18. januar triller en stor kugle af mundbind gennem Roskilde. Han ser frem til, at det igen – med åbne museer – bliver muligt at sætte historisk perspektiv på påtrængende emner som bæredygtighed. Foto: ROMU.
”Det har været en flad fornemmelse at være lukket for tredje gang. Nu skal vi puste nyt liv i kulturen – og i eftertanken”, siger museumsdirektør, der glæder sig til at åbne med en happening den 18. januar
Museernes ufrivillige vinterhi med endnu en nedlukning blev af kort varighed. Forude venter et år med flere store kulturelle og historiske oplevelser, efter at myndighederne har lempet restriktionerne for kulturlivet.
På tirsdag den 18. januar genåbner ROMU de fleste af de ti besøgssteder, museumsorganisationen har ansvaret for i Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommuner. Samme dag genåbner også museumscaféerne på RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur og på Roskilde Museum.
Synligt og symbolsk markerer ROMU åbningen ved at trille en kæmpebold bestående af flere end 4500 brugte engangsmundbind fra tiden med corona gennem Roskildes gader.
”Det har været en flad fornemmelse for tredje gang at skulle lukke dørene helt i for borgerne. Så vi har brug for at puste liv i kulturen og slippe nye kræfter fri. Det er kunstværket med bolden af engangsmundbind et symbol på. I stedet for at havne i skraldespanden er mundbindene nu blevet til en manifestation, der fastholder minder og skaber stof til eftertanke om, hvad vi sammen har gennemlevet i snart to år med pandemi”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard fra ROMU.
Genstarter samtalen om bæredygtighed
Turen med bolden i Roskilde begynder ved Roskilde Museum tirsdag den 18. januar kl. 10.30, går derefter videre ad Kulturstrøget til Sankt Laurentius på Stændertorvet og tilbage gennem Algade og Rosenhavestræde. Til sidst når kunstværket med titlen ”Dysplastic” sin endelige placering på Sankt Ols Plads foran Roskilde Museum. Her vil værket, der er skabt af Christina Bruun Olsson, kunstner og designer, og Bodil Fosgaard, kunstner, klimaaktivist og grundlægger af foreningen Skodbevægelsen, være udstillet som en del af museets aktuelle særudstilling om affaldets kulturhistorie og bæredygtighed før og nu.
”Når pandemien har lagt sig, vil vi genopdage, hvor væsentligt et emne bæredygtighed er. Det er det emne, hele verden taler om. Og Roskilde Museum rammer med udstillingen ”Forvandlinger – fortællinger om affald” lige ned og ind i den samtale med et historisk perspektiv”, siger museumsdirektøren, der glæder sig over flere andre aktuelle tilbud fra de øvrige besøgssteder.
Masser oplevelser venter
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur i Roskilde er der på åbningsdagen fire omvisninger, som allerede er bookede, og den 20. januar dyrker museet længslen efter festivalstemning med endnu en RAGNAROCK Session, denne gang med de to superaktuelle artister Rebecca Lou og Gro. Arrangementet er gratis, men kræver forudbestilling på billetto.dk
På Færgegården i Frederikssund er der hele tre særudstillinger i spil om fortidsminder fra egnen, om broforbindelser og om et unikt detektorfund med mytologi fra vikingetiden.
”Det er så glædeligt, at der nu kommer liv i museumsbygningerne igen. Man kan også gøre en god handel med historisk perspektiv i Lützhøfts Købmandsgaard, man kan igen se de fornemme fund på Lejre Museum, som DR2 har fortalt om før jul, eller bruge tid i weekenden på at komme op i tårnet i Sankt Laurentius og se ud over den smukke domkirkeby. Den åbning får hjulene til at køre rundt igen, så kulturen igen kan samle folk. Det er godt”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard.
Åbningstider for ROMUs besøgssteder i den kommende periode
Roskilde Museum:
Man-søn 10-16
RAGNAROCK:
Tir-søn 10-17, ons 10-21
Lützhøfts Købmandsgaard med Håndværksmuseum:
Tirs-fre 12-16, Lør 10-14, dog åbent mandag i uge 8
Sankt Laurentius:
(1.9-31.5): Lør-søn/helligdage kl- 11-15
(1.6-31.8): Tir-søn 11-15
Uge 8: Man-søn 11-15
Lejre Museum
Tir-søn 11-16
Dog åbent mandag i uge 7, 8
Frederikssund Museum, Færgegården:
Tir-søn 11-15
Dog åbent mandag i uge 7
Bemærk desuden:
Domkirkemuseet i Roskilde Domkirke åbner allerede søndag den 16. januar.
Gl. Kongsgaard i Lejre og Tadre Mølle ved Hvalsø har altid først sæsonstart senere på året.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Sidste år blev Stændertorvet og Byens hus lyst op af ’Viften’. I år kan de forbipasserende selv sætte deres præg på værket. Ved at træde i pedalerne på en række opsatte motionscykler kan man se, hvordan værket ændrer sig. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen.
Et fransk cykelløb, et savn efter aktiviteter og socialt samvær og en Lysfest for alle – det er nogle af ingredienserne i et værk, der skal oplyse Stændertorvet under Kulturstrøgets Lysfest. Og værket får brug for hjælp fra borgere, der med et godt råd skal lyse torvet op
Hvordan kan få folk til at skabe et kunstværk sammen i en tid, hvor vi skal holde afstand og passe på hinanden? Det giver INSP! Sound et bud på, når de den 24. januar blænder op for deres installation ’Lys af bevægelse’ på Stændertorvet i Roskilde. Den skal hver aften under Kulturstrøgets Lysfest pryde torvet midt i byen.
”Det er jo et fedt sted at få lov til at lave noget, lige midt i Roskilde, hvor der kommer rigtig mange mennesker forbi. Derfor vil vi gerne lave noget, der fanger folk og skaber leg og spil i gadebilledet,” siger Christopher Grønskov fra INSP! Sound.
Men faktisk er det ikke INSP! Sound alene, der skal skabe værket. De får brug for al den hjælp, der sidder i benene på Lysfestens besøgende.
Borgerne skal hjælpe med lysværket
Som en del af værket skal en række motionscykler lokke nysgerrige forbi-passerende til at træde i pedalerne. Den energi, de skaber, bliver omsat til lys, som projekteres op på Skt. Laurentii kirketårn ved Byens hus. Alt efter hvor mange, der cykler, og hvor hurtigt hjulene drejer, vil værket skifte udtryk og farve. Derfor vil der hele tiden være noget nyt, som øjnene kan udforske.
”Det har helt klart været højt på vores ønskeliste at lave noget interaktivt for dem, som kommer og besøger Lysfesten. Og der er jo et vist cykelløb, der lægger vejen forbi Roskilde til sommer. Derfor var det oplagt, at vi lavede noget med cykler,” siger Christopher Grønskov med henvisning til årets Tour de France.
Løbets 2. etape har i år start i Roskilde, og at byen for en stund har hele verdens bevågenhed, bliver ivrigt markeret under årets Lysfest. Blandt andet vil borgmester Tomas Breddam ved indvielsen af Lysfesten den 24. januar kl. 17 cykle med Tour de France-trofæet fra Stændertorvet til Roskilde Bibliotek, hvor det skal udstilles. Derudover vil ARGO Energitårn på Lysfestens første dag lyse gult over byen med en reference til førertrøjen i verden største cykelløb.
Et samlingspunkt for mennesker – og cykelglæde
Og kærligheden til de tohjulede har INSP! Sound altså også grebet. Motionscyklerne stammer fra Orange Makers, en medlemsdrevet forening for gode ideer og opfindelser, som holder til i Musicon. De har tidligere været med på Roskilde Festival, hvor festivalgængere ved at træde i pedalerne kunne få strøm på deres telefoner. Med et par ændringer kan cyklerne under Lysfesten altså i stedet lade motionisterne skabe et lysværk sammen.
Hos INSP! Sound har Christopher Grønskov helt fra begyndelsen arbejdet for at imødekomme noget, publikum kan se sig selv være med i. Selve ideen til værket kom fra Agger Laursen fra INSP! Sound, og afsættet for ideen afspejler den tid, vi lever i.
”Alle savner aktiviteter og at være en del af noget socialt. Vi drømmer om, at det her under Lysfesten kan blive et samlingspunkt for mennesker. Vi synes, det er en super fed tanke, at alle i Roskilde kan være fælles om at skabe noget i stedet for bare at gå rundt hver for sig,” siger Christopher Grønskov.
Skulle der være mangel på cyklister har INSP! Sound sørget for en form for pauseskærm, så der altid er lys i gaden.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Når programmet er klar, kan du finde det på Kulturstrøgets hjemmeside.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
07.01.2022
Frederik 9. var på én gang en utraditionel og folkelig konge. Det afspejlede sig også på begravelsesdagen, hvor kisten lidt usædvanligt blev trukket af gaster fra søværnet, og hvor tusindvis af mennesker tog del i kongens sidste rejse. Foto: Willy Henriksen/Ritzau Scanpix.
Så vil Roskilde Domkirke og museumsorganisationen ROMU gerne høre fra dig. I anledningen af 50-året for Frederik 9.s død sætter de to samarbejdspartnere sammen gang i en stor indsamling af erindringer, billeder og ting, der knytter sig til den folkekære konges død og begravelse
Den 14. januar er det 50 år siden, H.M. Dronning Margrethe 2. blev regent, og dermed runder nationen også en mærkedag for Frederik 9.s død.
Kongens død og begravelse blev en begivenhed, som optog hele Danmark. Mange sagde et sidste farvel, da kongens kiste stod Castrum Doloris i Christiansborg Slotskirke. Og sørgeoptoget, der 24. januar førte kisten gennem København og videre med tog til Roskilde, passerede tusinder af mennesker.
Mange havde ventet i timevis i kulden med tæpper og stole for at tage afsked. Forskellige foreninger sænkede deres faner som en sidste ære til den afdøde konge.
I Roskilde var vejen fra stationen til Domkirkepladsen dækket med gran, der duftede i hele byen, og folk hang ud af vinduerne for at opleve optoget. Roskilde Domkirke var fyldt med den kongelige familie, ministre og udenlandske statsoverhoveder, mens alle, der ikke selv kunne være til stede, kunne følge begivenheden i fjernsynet.
Fortsat stor betydning i dag
”Begravelsen understregede med al tydelighed, at Frederik 9. var en konge, som havde stor betydning for folk. Det mærker vi også den dag i dag. I Roskilde Domkirke er han sammen med Christian 4. den konge, Domkirkens besøgende er mest interesserede i, og vi mærker en stor veneration for ”Sømandskongen”. Han betyder utvivlsomt meget for de generationer, der husker ham. Så vi håber, at mange har lyst til at dele deres erindringer om afskeden med ham, fortæller Sara Peuron-Berg, formidlingsansvarlig i Fonden til formidling af kulturarven Roskilde Domkirke.
Folkelig og utraditionel
Det er ikke tilfældigt, at Frederik 9. fik så stor betydning, vurderer museumsinspektør og ph.d. i ROMU, Laura Maria Schütze:
”Frederik 9. var en utraditionel konge og samtidig – eller måske derfor – var han den mest folkekære konge vi har haft i Danmark. Sammen med Dronning Ingrid moderniserede han kongehuset i efterkrigstiden ved at balancere det folkelige med det formelle. Frederik 9. forstod, at monarkiets overlevelse var betinget af folkets interesse, kærlighed og opbakning. Derfor er folkets oplevelser af kongens død og begravelse interessante i dag og vigtige at bevare for eftertiden. Og derfor indsamler vi nu personlige beretninger, fotografier eller ting, som har med Frederik 9.s begravelse at gøre.”
Fortæl din historie
Er du en af de mange, der vinkede til toget, der fragtede kisten til Roskilde? Eller fulgte du hvert minut af begivenheden i fjernsynet? Har du fotografier fra begivenheden eller ting, der knytter sig til begravelsen?
Så vil ROMU og Roskilde Domkirke meget gerne høre fra dig.
Du kan læse mere og skrive din fortælling på ROMUs hjemmeside: romu.dk/frederik9.
Du kan også sende din fortælling med post til ROMU, Sankt Ols Stræde 3, 4000 Roskilde.
Fortæl hvad du husker fra dagen eller dagene omkring begravelsen. Det behøver ikke være en lang tekst. Send gerne et foto med, hvis det er muligt.
Har du spørgsmål til, hvordan du kan dele dine erindringer med ROMU, så kontakt museumsinspektør Laura Maria Schütze på laurams@romu.dk eller telefon 29327593.
Indsamlingen varer, indtil regeringsjubilæet er afholdt i løbet af 2022.
FAKTA
Sara Peuron-Berg er ansat af Fonden til Formidling af Kulturarven Roskilde Domkirke som formidlingsansvarlig ved Roskilde Domkirke. Hun er cand. mag. i Moderne Kultur og Kulturformidling med mange års erfaring i formidling af kunst, kultur og historie.
Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d., gæsteforsker ved RUC, har mange års erfaring med at forske i religion og kulturarv. Hun er tilknyttet forsknings- og formidlingsprojektet ”Religion – levende kulturarv”, som er støttet af Velux Fonden.
Roskilde Domkirke er udpeget som UNESCO verdensarv på grund af sin enestående arkitektur.
Den er kongelig gravkirke, og mindst 38 konger og dronninger er blevet stedt til hvile her.
Frederik 9.s kiste stod i Glücksborgernes Kapel fra 1972 indtil 1985, hvor den endelige begravelsesplads stod færdig.
Den ottekantede plads er den eneste kongelige begravelse uden for Domkirken.
Frederik 9.s begravelsesplads er bygget af Inger og Johannes Exner.
ROMU har som statsanerkendt museum det kulturhistoriske ansvar for Roskilde, Frederikssund, Lejre og Egedal kommuner.
ROMU har til opgave at indsamle, registrere, bevare, forske i og formidle kulturarven og gøre den vedkommende for borgere og samfund.
ROMU udspringer af Roskilde Museum, der blev etableret i 1929.
I dag driver ROMU 10 museer og besøgssteder i Roskilde, Lejre og Frederikssund kommuner.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Af: Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d. i religionssociologi
24.01.2022
Den folkelig opbakning til afskeden med Frederik 9. var kolossal i både København og Roskilde. Fotografiet er indsendt til ROMU i forbindelse med indsamlingen af personlige beretninger og fotos vedrørende Frederik 9.s begravelse. Foto: Lise Evers
En kongelig begravelse skal sikre kongehusets og statens kontinuitet og legitimitet og er derfor en slags mikrokosmos af samfundet. På 50-års dagen for Frederik 9.s begravelse sætter museumsinspektør Laura Maria Schütze den store, offentlige begivenhed i et historisk perspektiv.
I Danmark har vi en lang tradition for at begrave vores konger og dronninger i Roskilde Domkirke. Harald Blåtand blev ifølge traditionen den første konge til at blive begravet dér – og selvom nogle forskere betvivler rigtigheden af dette, har fortællingen ikke desto mindre været vigtig for eftertiden. For det er bestemt ikke lige gyldigt, hvor man begraver en regent.
I middelalderen anvendte de danske konger flere forskellige kirker som gravkirke, men da Margrete I blev flyttet fra Sorø Klosterkirke til Roskilde Domkirke i 1413, blev domkirken Kalmarunionens gravkirke. De efterfølgende konger havde dog endnu ikke én favorit gravkirke. Det var først, da Frederik 2. flyttede sin far, reformationskongen Christian 3. fra Odense Domkirke til Roskilde Domkirke i 1578, at Roskilde Domkirke blev kongehusets mausoleum per definition.
Et storslået dødsteater
Det er værd at dvæle lidt ved Frederik 2.s egen begravelse i 1588, da den kom til at danne skole for de danske kongers begravelser siden hen. Ikke bare er alle efterfølgende danske konger og dronninger begravet i Roskilde Domkirke. Også selve begravelsesoptoget, som blev indført med netop Frederik 2, er stadig en central del af traditionen.
Frederik 2.s begravelse var et storslået dødsteater i Roskildes gader, hvor alle deltagere udfyldte en vigtig rolle. Der var 1000 deltagere, og optoget kunne måle sig med de førende europæiske fyrsters begravelser. Det var en demonstration af kongens rigdom, interesser og internationale position. Faner med våbenskjolde i optoget viste den geopolitiske udstrækning af hans rige, og den nye regent Christian 4. repræsenterede med sin deltagelse kongehusets kontinuitet.
Samtidig er Frederik 2.s begravelse et mikrokosmos af det danske samfund anno 1588, hvor den politiske og religiøse magt lå hos kongen. Springer vi næsten 400 år frem i tiden til den 24. januar 1972, hvor Frederik 9. blev begravet, møder vi et ritual, der i sin grundstruktur ligner Frederik 2.s begravelse: Optoget i det offentlige rum på vej mod Roskilde Domkirke med nøje udvalgte og koreograferede deltagere.
Folket får den politiske magt
Som med alle andre traditioner gælder det også for de kongelige begravelser, at traditioner kun overlever, hvis de fornys. Castrum doloris, hvor kongens kiste ligger til offentlig fremvisning, blev en del af traditionen efter enevældens indførelse i 1660. Og siden Christian 9.s begravelse i 1906 er det blevet kutyme, at processionen bevæger sig fra Christiansborgs Slotskirke i København til Hovedbanegården, derfra i tog til Roskilde Station og siden i procession på en granbelagt rute til Roskilde Domkirke.
Den allerstørste forskel på Frederik 2.s og Frederik 9.s begravelser er dog, at den politiske og religiøse magt ikke længere ligger hos kongen, men hos de mennesker, der fulgte TV-transmissionen hjemme fra stuen, stod langs optoget, hang i lygtepæle for at overvære kongens sidste rejse eller deltog i optoget. Med indførelsen af demokratiet i 1849 flyttede den politiske magt til folket, og Frederik 9. blev den konge, der tog den fulde konsekvens af denne politiske styreform ved notorisk at optræde apolitisk. Sammen med Dronning Ingrid genfortolkede han kongehuset og rettede fokus mod kongefamilien som en slags rollemodel for hele familien Danmark frem for at optræde som den øverste politiske leder. Frederik 9. og Dronning Ingrid forstod, at forudsætningen for kongehusets overlevelse i et demokrati er folkets opbakning og kærlighed. Billederne fra begravelsen illustrerer, at folket i dén grad tog kongen til sig.
En stemme til nutidens politiske magt
For at give en stemme til folket er Museumsorganisationen ROMU og Roskilde Domkirke gået sammen om at indsamle personlige erindringer vedrørende Frederik 9.s begravelse. Vi er kun lige begyndt, men vi har oplevet en enorm positiv interesse for at dele disse historier med os. Historier, vi håber vil kunne give os et indblik i den kongelige begravelse fra de helt personlige perspektiver.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
21.01.2022
Domkirken slår dørene op fredag den 28. januar og holder aftenåbent til kl. 21 som en del af Kulturstrøget by Night. Der er fri entre, og man kan opleve en stemningsfuld lyssætning. Billedet er fra 2020. Foto: Kim Vegeberg.
Lysfestugen i Roskilde byder på en uge med lys og gode historier – og på en helt særlig fredag aften, hvor Kulturstrøgets institutioner holder aftenåbent med et væld af spændende aktiviteter for alle aldre og interesser
Spøgelseshistorier, eventyrlig aften og nat på museet. Der er masser af muligheder for et helt særligt møde med Roskildes kulturinstitutioner, når de slår dørene op til Kulturstrøget by Night. Fredag den 28. januar kan man som en del af Lysfesten besøge stederne udenfor de sædvanlige åbningstider, og institutioner – fra museet og biblioteket til Domkirken og Byens hus – har gjort sig umage for at byde på helt særlige oplevelser.
Blandt andet inviterer Domkirken, der hele ugen er guddommeligt belyst, inden for fredag den 28. januar kl. 17-21. Med en helt særlig aftenbelysning bliver middelalderens liv og Roskildebispens magt bragt til live i kirken, der i år skal fejre Roskildes 1000 år som bispesæde. Udendørs kan man i Palæhaven og haven ved Roskilde Museum høre 1000 års hemmeligheder fra Roskilde og samtidig – helt anonymt – dele sine egne. Området er oplyst af lysværker lavet af BGK Roskilde, som også inviterer til 1000 års navnefest for Roskilde. Det foregår på græsarealet mellem Domkirken og Palæfløjen.
”Hele ideen med Lysfesten er at give byens borgere et ordentligt skud kultur. Der ligger så mange gode oplevelser i Kulturstrøgets institutioner, og det vil vi rigtig gerne rette spotlyset mod,” siger Sofie Jekel, projektleder på Kulturstrøgets Lysfest.
”Når kulturinstitutionerne holder aftenåbent som en del af Lysfesten har vi selvfølgelig den bagtanke, at vi vil vække folks nysgerrighed og invitere dem ind for at vise, hvad vi – og ikke mindst hvad kulturen – kan.”
Et tiltrængt skud kultur
På Roskilde Bibliotek er der noget for enhver smag og alder. Der er brætspil og spøgelseshistorier for store og små, og de nysgerrige kan helt eksklusivt få en rundvisning bag kulisserne på biblioteket.
Roskilde Museum tænder lys både inde og ude fredag den 28. januar. Folk kan få en smagsprøve på udstillingen ’Forvandlinger – fortællinger om affald’ ved blandt andet at høre mere om et iøjnefaldende værk lavet af 4500 brugte mundbind og et tæppe lavet af tekstilaffald.
”Der er rigtig god opbakning til Kulturstrøget by Night fra institutionerne, der har levet et lidt omtumlet liv her under coronaen. Nu viser vi under Lysfesten, at der stadig er masser af energi og liv i kulturen, og at man trygt kan besøge os. Vi sørger selvfølgelig for at følge retningslinjer og anbefalinger. Og så opfordrer vi alle til at komme og få et skud kultur. Det er virkelig tiltrængt,” siger Sofie Jekel.
Brændende digte og skyggespil for børn
Museet for Samtidskunst sørger også for lidt kulturel larm til Kulturstrøget by Night. Ved Spunken på Stændertorvet kan man opleve den virtuel skulptur ’The Wrestlers’, der er et svævende augmented reality-kunstværk, som kunstner Ditte Ejlerskov står bag. Samme teknologi kan man opleve i Byens hus, der går i det poetiske hjørne. I tidsrummet kl. 18-20 kan man komme med på en jagt rundt i bygningen efter brandvarme, flammende historier og digte, der som brændende ord vil komme til syne som augmented reality-værker forskellige steder i huset.
Også Palæfløjen – Roskilde Kunstforening og Kreativt Hus for Børn – Algade 31 har planlagt noget helt særligt. De kunstinteresserede kan opleve Palæfløjens udstilling ’Sten – Streg – Strøg’ i aftenbeklædning og høre om årets mange aktiviteter og tilbud. Og børnene kan tage deres forældre med til det kreative hus i Algade 31, hvor lommelygter og skyggespilsdukker er et par af hovedpersonerne på en helt eventyrlig aften.
Hele programmet for Lysfesten og for Kulturstrøget by Night kan ses på www.kulturstrøg.dk Langt de fleste aktiviteter er gratis, men nogle kræver tilmelding. Se hvilke på kulturstrøg.dk, hvor man også kan se tid og sted på de forskellige aktiviteter.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar 2022, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Som en del af Lysfesten holder Kulturstrøgets kulturinstitutioner aftenåbent til “Kulturstrøget by Night” fredag den 28. januar.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard glæder sig til at markere genåbningen, når museet den 18. januar triller en stor kugle af mundbind gennem Roskilde. Han ser frem til, at det igen – med åbne museer – bliver muligt at sætte historisk perspektiv på påtrængende emner som bæredygtighed. Foto: ROMU.
”Det har været en flad fornemmelse at være lukket for tredje gang. Nu skal vi puste nyt liv i kulturen – og i eftertanken”, siger museumsdirektør, der glæder sig til at åbne med en happening den 18. januar
Museernes ufrivillige vinterhi med endnu en nedlukning blev af kort varighed. Forude venter et år med flere store kulturelle og historiske oplevelser, efter at myndighederne har lempet restriktionerne for kulturlivet.
På tirsdag den 18. januar genåbner ROMU de fleste af de ti besøgssteder, museumsorganisationen har ansvaret for i Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommuner. Samme dag genåbner også museumscaféerne på RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur og på Roskilde Museum.
Synligt og symbolsk markerer ROMU åbningen ved at trille en kæmpebold bestående af flere end 4500 brugte engangsmundbind fra tiden med corona gennem Roskildes gader.
”Det har været en flad fornemmelse for tredje gang at skulle lukke dørene helt i for borgerne. Så vi har brug for at puste liv i kulturen og slippe nye kræfter fri. Det er kunstværket med bolden af engangsmundbind et symbol på. I stedet for at havne i skraldespanden er mundbindene nu blevet til en manifestation, der fastholder minder og skaber stof til eftertanke om, hvad vi sammen har gennemlevet i snart to år med pandemi”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard fra ROMU.
Genstarter samtalen om bæredygtighed
Turen med bolden i Roskilde begynder ved Roskilde Museum tirsdag den 18. januar kl. 10.30, går derefter videre ad Kulturstrøget til Sankt Laurentius på Stændertorvet og tilbage gennem Algade og Rosenhavestræde. Til sidst når kunstværket med titlen ”Dysplastic” sin endelige placering på Sankt Ols Plads foran Roskilde Museum. Her vil værket, der er skabt af Christina Bruun Olsson, kunstner og designer, og Bodil Fosgaard, kunstner, klimaaktivist og grundlægger af foreningen Skodbevægelsen, være udstillet som en del af museets aktuelle særudstilling om affaldets kulturhistorie og bæredygtighed før og nu.
”Når pandemien har lagt sig, vil vi genopdage, hvor væsentligt et emne bæredygtighed er. Det er det emne, hele verden taler om. Og Roskilde Museum rammer med udstillingen ”Forvandlinger – fortællinger om affald” lige ned og ind i den samtale med et historisk perspektiv”, siger museumsdirektøren, der glæder sig over flere andre aktuelle tilbud fra de øvrige besøgssteder.
Masser oplevelser venter
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur i Roskilde er der på åbningsdagen fire omvisninger, som allerede er bookede, og den 20. januar dyrker museet længslen efter festivalstemning med endnu en RAGNAROCK Session, denne gang med de to superaktuelle artister Rebecca Lou og Gro. Arrangementet er gratis, men kræver forudbestilling på billetto.dk
På Færgegården i Frederikssund er der hele tre særudstillinger i spil om fortidsminder fra egnen, om broforbindelser og om et unikt detektorfund med mytologi fra vikingetiden.
”Det er så glædeligt, at der nu kommer liv i museumsbygningerne igen. Man kan også gøre en god handel med historisk perspektiv i Lützhøfts Købmandsgaard, man kan igen se de fornemme fund på Lejre Museum, som DR2 har fortalt om før jul, eller bruge tid i weekenden på at komme op i tårnet i Sankt Laurentius og se ud over den smukke domkirkeby. Den åbning får hjulene til at køre rundt igen, så kulturen igen kan samle folk. Det er godt”, siger museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard.
Åbningstider for ROMUs besøgssteder i den kommende periode
Roskilde Museum:
Man-søn 10-16
RAGNAROCK:
Tir-søn 10-17, ons 10-21
Lützhøfts Købmandsgaard med Håndværksmuseum:
Tirs-fre 12-16, Lør 10-14, dog åbent mandag i uge 8
Sankt Laurentius:
(1.9-31.5): Lør-søn/helligdage kl- 11-15
(1.6-31.8): Tir-søn 11-15
Uge 8: Man-søn 11-15
Lejre Museum
Tir-søn 11-16
Dog åbent mandag i uge 7, 8
Frederikssund Museum, Færgegården:
Tir-søn 11-15
Dog åbent mandag i uge 7
Bemærk desuden:
Domkirkemuseet i Roskilde Domkirke åbner allerede søndag den 16. januar.
Gl. Kongsgaard i Lejre og Tadre Mølle ved Hvalsø har altid først sæsonstart senere på året.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
14.01.2022
Sidste år blev Stændertorvet og Byens hus lyst op af ’Viften’. I år kan de forbipasserende selv sætte deres præg på værket. Ved at træde i pedalerne på en række opsatte motionscykler kan man se, hvordan værket ændrer sig. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen.
Et fransk cykelløb, et savn efter aktiviteter og socialt samvær og en Lysfest for alle – det er nogle af ingredienserne i et værk, der skal oplyse Stændertorvet under Kulturstrøgets Lysfest. Og værket får brug for hjælp fra borgere, der med et godt råd skal lyse torvet op
Hvordan kan få folk til at skabe et kunstværk sammen i en tid, hvor vi skal holde afstand og passe på hinanden? Det giver INSP! Sound et bud på, når de den 24. januar blænder op for deres installation ’Lys af bevægelse’ på Stændertorvet i Roskilde. Den skal hver aften under Kulturstrøgets Lysfest pryde torvet midt i byen.
”Det er jo et fedt sted at få lov til at lave noget, lige midt i Roskilde, hvor der kommer rigtig mange mennesker forbi. Derfor vil vi gerne lave noget, der fanger folk og skaber leg og spil i gadebilledet,” siger Christopher Grønskov fra INSP! Sound.
Men faktisk er det ikke INSP! Sound alene, der skal skabe værket. De får brug for al den hjælp, der sidder i benene på Lysfestens besøgende.
Borgerne skal hjælpe med lysværket
Som en del af værket skal en række motionscykler lokke nysgerrige forbi-passerende til at træde i pedalerne. Den energi, de skaber, bliver omsat til lys, som projekteres op på Skt. Laurentii kirketårn ved Byens hus. Alt efter hvor mange, der cykler, og hvor hurtigt hjulene drejer, vil værket skifte udtryk og farve. Derfor vil der hele tiden være noget nyt, som øjnene kan udforske.
”Det har helt klart været højt på vores ønskeliste at lave noget interaktivt for dem, som kommer og besøger Lysfesten. Og der er jo et vist cykelløb, der lægger vejen forbi Roskilde til sommer. Derfor var det oplagt, at vi lavede noget med cykler,” siger Christopher Grønskov med henvisning til årets Tour de France.
Løbets 2. etape har i år start i Roskilde, og at byen for en stund har hele verdens bevågenhed, bliver ivrigt markeret under årets Lysfest. Blandt andet vil borgmester Tomas Breddam ved indvielsen af Lysfesten den 24. januar kl. 17 cykle med Tour de France-trofæet fra Stændertorvet til Roskilde Bibliotek, hvor det skal udstilles. Derudover vil ARGO Energitårn på Lysfestens første dag lyse gult over byen med en reference til førertrøjen i verden største cykelløb.
Et samlingspunkt for mennesker – og cykelglæde
Og kærligheden til de tohjulede har INSP! Sound altså også grebet. Motionscyklerne stammer fra Orange Makers, en medlemsdrevet forening for gode ideer og opfindelser, som holder til i Musicon. De har tidligere været med på Roskilde Festival, hvor festivalgængere ved at træde i pedalerne kunne få strøm på deres telefoner. Med et par ændringer kan cyklerne under Lysfesten altså i stedet lade motionisterne skabe et lysværk sammen.
Hos INSP! Sound har Christopher Grønskov helt fra begyndelsen arbejdet for at imødekomme noget, publikum kan se sig selv være med i. Selve ideen til værket kom fra Agger Laursen fra INSP! Sound, og afsættet for ideen afspejler den tid, vi lever i.
”Alle savner aktiviteter og at være en del af noget socialt. Vi drømmer om, at det her under Lysfesten kan blive et samlingspunkt for mennesker. Vi synes, det er en super fed tanke, at alle i Roskilde kan være fælles om at skabe noget i stedet for bare at gå rundt hver for sig,” siger Christopher Grønskov.
Skulle der være mangel på cyklister har INSP! Sound sørget for en form for pauseskærm, så der altid er lys i gaden.
FAKTA
Kulturstrøgets Lysfest afholdes for 10. gang den 24.-30. januar, alle dage kl 17-22. Lysfesten afholdes udendørs og over flere aftener for at følge myndighedernes anbefalinger om afstand.
Temaerne for årets arrangement vil, udover lyset, være den kommende fejring af 1000-året for Roskilde Stift samt sommerens besøg af Tour de France den 2. juli.
Når programmet er klar, kan du finde det på Kulturstrøgets hjemmeside.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
07.01.2022
Frederik 9. var på én gang en utraditionel og folkelig konge. Det afspejlede sig også på begravelsesdagen, hvor kisten lidt usædvanligt blev trukket af gaster fra søværnet, og hvor tusindvis af mennesker tog del i kongens sidste rejse. Foto: Willy Henriksen/Ritzau Scanpix.
Så vil Roskilde Domkirke og museumsorganisationen ROMU gerne høre fra dig. I anledningen af 50-året for Frederik 9.s død sætter de to samarbejdspartnere sammen gang i en stor indsamling af erindringer, billeder og ting, der knytter sig til den folkekære konges død og begravelse
Den 14. januar er det 50 år siden, H.M. Dronning Margrethe 2. blev regent, og dermed runder nationen også en mærkedag for Frederik 9.s død.
Kongens død og begravelse blev en begivenhed, som optog hele Danmark. Mange sagde et sidste farvel, da kongens kiste stod Castrum Doloris i Christiansborg Slotskirke. Og sørgeoptoget, der 24. januar førte kisten gennem København og videre med tog til Roskilde, passerede tusinder af mennesker.
Mange havde ventet i timevis i kulden med tæpper og stole for at tage afsked. Forskellige foreninger sænkede deres faner som en sidste ære til den afdøde konge.
I Roskilde var vejen fra stationen til Domkirkepladsen dækket med gran, der duftede i hele byen, og folk hang ud af vinduerne for at opleve optoget. Roskilde Domkirke var fyldt med den kongelige familie, ministre og udenlandske statsoverhoveder, mens alle, der ikke selv kunne være til stede, kunne følge begivenheden i fjernsynet.
Fortsat stor betydning i dag
”Begravelsen understregede med al tydelighed, at Frederik 9. var en konge, som havde stor betydning for folk. Det mærker vi også den dag i dag. I Roskilde Domkirke er han sammen med Christian 4. den konge, Domkirkens besøgende er mest interesserede i, og vi mærker en stor veneration for ”Sømandskongen”. Han betyder utvivlsomt meget for de generationer, der husker ham. Så vi håber, at mange har lyst til at dele deres erindringer om afskeden med ham, fortæller Sara Peuron-Berg, formidlingsansvarlig i Fonden til formidling af kulturarven Roskilde Domkirke.
Folkelig og utraditionel
Det er ikke tilfældigt, at Frederik 9. fik så stor betydning, vurderer museumsinspektør og ph.d. i ROMU, Laura Maria Schütze:
”Frederik 9. var en utraditionel konge og samtidig – eller måske derfor – var han den mest folkekære konge vi har haft i Danmark. Sammen med Dronning Ingrid moderniserede han kongehuset i efterkrigstiden ved at balancere det folkelige med det formelle. Frederik 9. forstod, at monarkiets overlevelse var betinget af folkets interesse, kærlighed og opbakning. Derfor er folkets oplevelser af kongens død og begravelse interessante i dag og vigtige at bevare for eftertiden. Og derfor indsamler vi nu personlige beretninger, fotografier eller ting, som har med Frederik 9.s begravelse at gøre.”
Fortæl din historie
Er du en af de mange, der vinkede til toget, der fragtede kisten til Roskilde? Eller fulgte du hvert minut af begivenheden i fjernsynet? Har du fotografier fra begivenheden eller ting, der knytter sig til begravelsen?
Så vil ROMU og Roskilde Domkirke meget gerne høre fra dig.
Du kan læse mere og skrive din fortælling på ROMUs hjemmeside: romu.dk/frederik9.
Du kan også sende din fortælling med post til ROMU, Sankt Ols Stræde 3, 4000 Roskilde.
Fortæl hvad du husker fra dagen eller dagene omkring begravelsen. Det behøver ikke være en lang tekst. Send gerne et foto med, hvis det er muligt.
Har du spørgsmål til, hvordan du kan dele dine erindringer med ROMU, så kontakt museumsinspektør Laura Maria Schütze på laurams@romu.dk eller telefon 29327593.
Indsamlingen varer, indtil regeringsjubilæet er afholdt i løbet af 2022.
FAKTA
Sara Peuron-Berg er ansat af Fonden til Formidling af Kulturarven Roskilde Domkirke som formidlingsansvarlig ved Roskilde Domkirke. Hun er cand. mag. i Moderne Kultur og Kulturformidling med mange års erfaring i formidling af kunst, kultur og historie.
Laura Maria Schütze, museumsinspektør, ph.d., gæsteforsker ved RUC, har mange års erfaring med at forske i religion og kulturarv. Hun er tilknyttet forsknings- og formidlingsprojektet ”Religion – levende kulturarv”, som er støttet af Velux Fonden.
Roskilde Domkirke er udpeget som UNESCO verdensarv på grund af sin enestående arkitektur.
Den er kongelig gravkirke, og mindst 38 konger og dronninger er blevet stedt til hvile her.
Frederik 9.s kiste stod i Glücksborgernes Kapel fra 1972 indtil 1985, hvor den endelige begravelsesplads stod færdig.
Den ottekantede plads er den eneste kongelige begravelse uden for Domkirken.
Frederik 9.s begravelsesplads er bygget af Inger og Johannes Exner.
ROMU har som statsanerkendt museum det kulturhistoriske ansvar for Roskilde, Frederikssund, Lejre og Egedal kommuner.
ROMU har til opgave at indsamle, registrere, bevare, forske i og formidle kulturarven og gøre den vedkommende for borgere og samfund.
ROMU udspringer af Roskilde Museum, der blev etableret i 1929.
I dag driver ROMU 10 museer og besøgssteder i Roskilde, Lejre og Frederikssund kommuner.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.