Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
02.07.2021
Roskildes borgmester, Tomas Breddam, foran Domkirken. Den er sidste hvilested for en lang række af danske regenter og er dermed en stærk stemme i fortælling om det historiske Roskilde. Foto: Roskilde Kommune.
I Roskilde går kommunens lange historie aldrig af mode, og traditioner for landbrug, handel og fiskeri er stadig nøgleord i området omkring Roskilde Fjord. Kulturarv er domkirke og vikingemuseum – men den lever i høj grad i og i kraft af borgene. Det fortæller Roskildes borgmester, Tomas Breddam, i denne artikel, som er en del af en serie, hvor ROMU tager temperaturen på kulturarven i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Der findes fortidsspor, som øjet altid vil drages af. Som troner med rejste spir på byens højeste punkt og majestætisk fortæller om et årtusind med kirke, konger og magt. Eller dem, som sender øjet på vandring over fjorden, på udkig efter de stribede, firkantede sejl, der for mere end tusind år siden fragtede et berygtet og berømmet folkefærd på togter over hele Europa.
Og så er der de spor, som skjuler sig for det blotte øje. Den immaterielle kulturarv, som er traditioner, som er hverv, og som er ånd. De mennesker, der driver handel, landbrug og traditioner gennem generationer, er i lige så høj grad som domkirker og vikingeskibe med til at forme et sted.
”Roskilde er et overflødighedshorn. Vi er virkelig privilegerede, fordi vi har så meget kulturarv,” siger borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam (S).
”Der er selvfølgelig Domkirken, vikingeskibsmuseet og hele den stærke fortælling om middelalderbyen i Roskilde. Men der er også historien om, at vi altid har været handlende. Der er en lang fisketradition omkring fjorden ved Jyllinge, og der er de gamle bondesamfund ved Gundsømagle. Og sådan kan man jo bare blive ved.”
De nysgerrige borgere
Det er ROMU, der har det kulturhistoriske ansvar i Roskilde Kommune og blandt andet skal sørge for at bevare museets samlinger, forske og skabe ny viden. Men en betydelig del af kulturarven næres og lever uden for museernes mure – nemlig af Roskildes borgere. Og de er selv i høj grad opsøgende for at kende og bevare deres fælles historie.
”Jeg oplever en kæmpe nysgerrighed. Man kan se det på nogle flotte besøgstal på vores museer, men i høj grad også i det frivillige engagement,” fortæller Tomas Breddam.
”Prøv at tænke på, hvor mange der skal til at sejle vikingeskibene. Det er der virkelig mange, der støtter op om. Det er noget, man gerne vil holde liv i som en del af den sejlende kulturarv. Så der er blevet bygget gode kopier af vikingeskibene. De kan faktisk sejle, og vi kan lære en hel masse af det arbejde, som de frivillige udfører.”
Som et andet eksempel nævner han Roskilde Festival, der en uge hver sommer mere end fordobler kommunens indbyggertal. Den store festival, der er afhængig af et stærkt korps af frivillige, har samtidig vokset sig ind i roskildensernes bevidsthed som en del af deres identitet. En identitet, der løftes ind i en kulturarvssammenhæng med hele satsningen på den nye bydel Musicon med museet RAGNAROCK som en gylden kerne midt i det hele. – Ikke mindst nu, hvor museets særudstilling er ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”, som netop indkapsler festivalen som kulturarv.
Historien er med i planerne
Roskilde ligger helt i toppen af listen, når det kommer til at tiltrække nye borgere. Og selv om det måske kunne være fristende at bygge stort og nyt i byen, skal man være varsom med ikke at tromle historien. For den spiller i følge Tomas Breddam en stor rolle, når så mange leder efter deres nye hjem i Roskilde:
”Det er helt tydeligt, at det har noget at gøre med kulturarven. Og det er ikke, fordi vi har været noget engang, men fordi vi stadig er det. Vi holder det ved lige. Roskilde har gennem 1.000 år været centrum for handel, og det er vi stadig. Det køber man ind op, når man flytter hertil.”
Derfor må der tænkes kreativt, når nye hjem kommer til. Som når en række af de tidligere hospitalsbygninger på Sankt Hans nu skal laves til boliger. Hospitalet er opført af Københavns Kommune i begyndelsen af 1800-tallet – og stedet var på ingen måde et tilfældigt valg.
”Årsagen til, at man i sin tid flyttede de psykiatriske patienter til Roskilde, var jo, at her var så skønt med fjorden, parkerne og Boserup ganske tæt på,” fortæller borgmesteren.
Siden har Roskilde nærmest integreret Sankt Hans – både stedet og patienterne – i sit dna.
”Vi har lært at leve rigtig fint og godt med Sankt Hans. Patienterne er en fast del af vores bybillede, og institutionen er med til at beskæftige rigtig mange. Også et stort korps af frivillige.”
Derfor har Roskilde – som Breddam siger – ”historien med”, når de gamle hospitalsbygninger genopstår som 400 nye boliger.
”Den tid til ro og fordybelse, som man dengang tænkte var med til at hele det sårede sind, den tror vi også, at vi har brug for nu. Derfor laver vi hele Roskildes helende baghave. Vi dyrker mange af de gode steder, Sankt Hans har. Både den plejede og den vilde natur, og så den fantastiske forbindelse til Roskilde fjord. Fordybelse og ro er stadig godt for menneskets sind,” slutter Tomas Breddam.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Mød det ældste Roskilde:
Roskilde Domkirke er UNESCO verdensarv og har knejset over byen siden omkring år 1200. Læs om Domkirken her.
Du kan blive klogere på Roskildes historie i Sankt Laurentius, hvor du kan opleve den skjulte kirkeruin fra middelalderen og gå til tops i byens tårn, der har været både fængsel og tårnvægterens udkigspost.
Eller tag på Roskilde Museum, hvor du kan opleve oldtidsfund, dykke ned i Roskildes middelalderhistorie, fordybe dig i særlige samlinger eller spændende særudstillinger.
Roskilde har været en livlig handelsby gennem århundreder. Oplev en autentisk købmandsgård og gør et godt køb i Lützhøfts Købmandsgård. Læs mere om købmandsgården her.
Sankt Hans har i mange år været hospital ved Roskilde til behandling og pleje af psykiatriske patienter. I dag skal nogle af de gamle hospitalsbygninger omdannes til boliger.
På Vikingeskibsmuseet kan du opleve autentiske vikingeskibe og historisk håndværk. Læs mere her.
Mød den musikalske kulturarv:
Roskilde Festival har eksisteret siden 1971 og samler hvert år tusindvis af mennesker til Nordeuropas største festival på Dyrskuepladsen i Roskilde.
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, kan du i øjeblikket opleve særudstillingen ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”.
Musicon er Roskildes nye bydel med fokus på kunst, kultur og kreativitet ligger både museum, teater, musikskole, skatehal, spisesteder, boliger, butikker og meget mere.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
01.07.2021
Skenkelsø Mølle Museum får liv af Egedals frivillige, som blandt andet arrangerer aktivitetsdage på møllen. Her kan man komme lidt tættere på livet i gamle dage, hvor en vaskemaskine havde to arme og kørte på knofedt. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Efter en lang corona-nedlukning kan de frivillige ved Skenkelsø Mølle se en ende på den ufrivillige isolation. Det er nemlig ikke bare møllen, historien og formidlingen, der lokker dem til at engagere sig i møllen. Det er i lige så høj grad det sociale samvær med de andre frivillige. Og det har været savnet.
I mange måneder har der været lukket for offentligheden på Skenkelsø Mølle ved Ølstykke. En gammel hollandsk vindmølle, der også fungerer et museum. Derfor har den, lige som resten af kulturlivet, siden sidste forår været underlagt restriktioner på grund af corona.
For de frivillige, der har en meget stor andel i art drive stedet som mølle og museum, er det ikke kun de manglende gæster, der har været hårdt. De frivillige blev nemlig også sendt hjem – senest lige før jul, da smitten igen var i kraftig stigning.
”Det var meget mærkeligt. Vi havde jo lagt en arbejdsplan for alt det, vi skulle nå i januar og februar. Men det blev ikke til noget,” fortæller Anne Marie Dam, der har været frivillig ved møllen i syv år.
Nedlukningen ramte også Winnie Bjørn Andersen, der i de fleste af sine 13 år som frivillig på møllen har været møllekone. Det seneste år dog uden at være ret meget på møllen.
”Jeg syntes ikke, det var sjovt. Jeg har virkelig savnet møllen og de andre møllerkoner. Hele den sociale del,” supplerer hun.
Som møllerkone har man en finger med i spillet, når der skal planlægges, hvad der skal ske på møllen. Møllerkonerne plejer at mødes hver 14. dag for at vende, om noget skal laves om i udstillingerne, og hvad der skal være af tilbud til gæsterne. Men det har været sat på pause i en lang periode.
”DET har jeg savnet under coronaen. Det er alle sammen nogle hyggelige mennesker, fra kaffedamerne til dem, der sidder og spinder. Der er et fantastisk godt sammenhold, og vi tager os så godt af hinanden. Efter jeg blev enke for et par år siden, har det betydet så meget at kunne komme der,” siger Winnie Bjørn Andersen.
Som en god arbejdsplads
Når gæsterne besøger Skenkelsø Mølle for at se den i funktion, sidder Anne Marie Dam ofte ved kværnene. Hun er glad for tjansen og er efterhånden blevet en slags ekspert i forskellige typer mel. Men det er primært den menneskelige kontakt, hun sætter pris på som frivillig. Hun ser møllen som en slags forlængelse af arbejdslivet.
”Det giver virkelig meget socialt. Det er ikke sådan, at det bliver til venskaber lige med det samme. Men det kommer alligevel hurtigt. Når vi er på møllen, griner vi meget og spørger til hinandens liv. Det er meget lig det, man har på en arbejdsplads – hvis det altså er en god arbejdsplads,” fortæller Anne Marie Dam.
Nedlukningen er blevet brugt fornuftigt, så møllen står skarpt, nu hvor gæsterne begynder at vende tilbage. Der er blevet skiftet døre og vinduer, et utæt tag over magasinbygningen er blevet erstattet med et nyt, og der er kommet ny gårdsplads.
Det har krævet hjælp fra de frivillige, dog i mindre grupper. Og den manøvre har givet plads til en stærkere tilknytning til stedet, synes Winnie Bjørn Andersen. Da vinduer og døre skulle skiftes, blev alle møbler flyttet ud fra væggene, som også fik en kærlig omgang maling.
”Jeg føler personligt, at jeg kender møllen meget bedre nu. Når man har været med til at røre ved alt inventaret, møblerne og tingene, været med til at sætte det hele på plads igen, så føler jeg, at jeg kender den bedre. Jeg kan ikke undvære den mølle, jeg holder utroligt meget af den. Det er blevet MIN mølle efter hånden.”
Winnie Dam Andersen håber, at den gamle mølle snart kan vende tilbage til hverdagen med gæster og en høj grad af socialt samvær for de frivillige omkring museet og mølledriften. Foto: Privat.
Møllen fra 1891 er stadig i drift, så hvis man vil lære mere om processen med formaling af korn, er den helt sikkert et besøg værd. Møllen drives i dag af Egedal Kommune. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Besøg Møllen:
Man kan bestille tid til at se Skenkelsø Mølle Museum tirsdag og torsdag formiddage. Der er dog også åbent for besøgende, der kommer forbi i dagstimerne. Det koster ikke noget at komme ind. Læs mere om møllen her.
I 2021 har museumsorganisationen ROMU fået det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. ROMU skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
30.06.2021
John Schmidt Andersen (V) foran Frederikssund Museum, Færgegården, hvor livet ved fjorden gennem tiden skildres. Det er for borgmesteren en hjørnesten i fortællingen om Frederikssund, der geografisk bliver delt i to af Roskilde Fjord. Foto: ROMU/Trine Sejthen.
I Frederikssund Kommune er naturen en meget aktiv del af at skabe et fællesskab i kommunen. Faktisk guider borgmesteren selv tilflyttere rundt i landskabet med et håb om, at de vil falde til, finde ro og føle sig som en del af kommunen. Vi har taget en snak borgmester John Schmidt Andersen om kulturarv og ikke mindst natur i denne artikel, der er en del af ROMU’s sommerserie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Når John Schmidt Andersen (V) sidder på en bænk ved Møllekrogen ved Selsø slot, bruser det i kroppen. Blikket glider på vandring over fjorden, helt ned til bunden, hvor spirene på Roskilde Domkirke giver øjnene en pause.
”Jeg får en sanseløs lykkefølelse i kroppen af det her langstrakte blik over forskellighederne ved fjorden. Min gamle far sagde altid: ”Hvad har vi da gjort, siden vi skal have det så godt? Det har jeg nok arvet.”
Det er naturen, han vender tilbage til igen og igen i en snak om kulturarven i Frederikssund Kommune, hvor han er borgmester. For mennesket har altid været forbundet med naturen, og det har man blik for, både i kommunen og på Frederikssund Museum, Færgegården. Her kan man i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ blive klogere på, hvordan fortidens mennesker søgte mod fjorden for at få mad på bordet eller sejle ud mod verden. Samtidig kan man udforske, hvordan mennesket i dag bruger fjordens natur – og måske blive inspirere til selv at udvide bekendtskabet.
”Den kan helt sikker være med til at skabe tætte forbindelser. Jeg elsker at gå rundt i naturen. Bare opdage og kigge. Det får mig til at tænke over, hvor stor en historie, vi er en del af,” siger John Schmidt Andersen
Borgmesteren som turguide
Ud over den bjergtagende skønhed har naturen en anden fordel: Den er let tilgængelig og nem at forstå. Uanset om småbørnsfamilien jagter det nærmeste ishus, eller den historieinteresserede pensionist spænder vandrestøvlerne på, så trænger historierne sig på.
”Når jeg står på de der gamle steder med en lang historie, får jeg altid refleksioner – hvordan var livet her, hvor gik de hen, når de var færdige i marken? Det er så fascinerende. Der har været så meget rum og plads til at dyrke naturen. Nu har vi så travlt hele tiden. Jeg har lyst til at rejse tilbage og se, hvordan det hele foregik. Altså, jeg ville ikke ønske, at jeg levede dengang. Men hvis man nu bare kunne gå lidt på sidelinjen og se, hvordan man levede.”
Faktisk står John Schmidt Andersen selv forrest i bussen med mikrofonen i hånden et par gange om året, hvor kommunen inviterer nye beboere på en sightseeing.
”Vi kører rundt i tre timer, mens jeg bare snakker og fortæller. Vi stopper ved kroen i Kulhuse og får kage og kaffe, men ellers kører vi bare. Kun på de store veje, vi kommer slet ikke ud i alle afkrogene. Der må de selv finde ud.”
Selv mener han ikke, at han kan finde nye steder i kommunen. Men det kan andre måske. De kan finde deres egen lille yndlingsplet, hvor de kan lade sig overvælde af historien, kulturen og naturen. Og måske mærke det samme brus af lykke som borgmesteren.
Fjorden, der deler og samler
I Frederikssund Kommune er naturen i høj grad præget af Roskilde Fjord, som deler kommunen i to dele, kun forbundet af broer. Mod vest ligger Skibby og Jægerspris, der tidligere var to selvstændige kommuner – det samme var Frederikssund og Slangerup, der ligger på fjordens østlige bred. Ved kommunalreformen i 2007 blev de fire kommuner samlet under en.
Frederikssund stod – som mange andre kommuner dengang – over for en proces med at samle trådene og skabe en fælles kommunal forståelse. Det blev ikke nemmere af, at kommunen rent fysisk er splittet af vand. Men undervejs gik noget op for John Schmidt Andersen.
”Jeg sad med på nogle workshops, hvor vi skulle finde ud af, hvad vi gerne ville fremhæve. Jeg havde mit liv i Slangerup med små børn, så jeg så nok ikke så meget andet end dagligdagen og motorvejen. Det var først, da vi lagde kommunerne sammen, at jeg opdagede, hvad der var på den anden side.”
Og da borgmesteren først løftede blikket, sænkede han det ikke igen. Han så slotte og smukke kirker, gamle teglværker og savværker. Han så traditioner for landbrug på den ene side af fjorden og på handel på den anden side. Og i centrum for det hele var naturen. Her fandt han den fælles historie, der ikke skelner til kommunegrænserne.
”Vi bor et sted med stor mangfoldighed, både blandt borgerne og i naturen. Vi har moræne-landskaberne, vi har åse, der er Roskilde Fjord, højmoser i Kulhuse og Hammer bakker. Vi har det hele,” lyder det begejstret for John Schmidt Andersen.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Frederikssund Museum, Færgegården kan du i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ gå på opdagelse i menneskets forhold til fjorden gennem tiden. Se praktisk info om blandt andet åbningstider på museet hjemmeside.
Selsø Slot er en herregård fra 1576 og et levende museum. Her er der mulighed for at lade sig føre tilbage i tiden i det statelige hus med store sale, vægmalerier og et velbevaret 1700-tals køkken i kælderen. Læs mere om slottet her.
Jægerspris Slot er både et kulturhistorisk museum og rammerne om en række kulturelle arrangementer. Her har blandt andet Christian den Fjerde haft sin gang og stået for en række ombygninger. Læs mere om slottet og se besøgstider her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
24.06.2021
Lejre Museum ligger i smørhullet Gammel Lejre, som ikke bare rummer Lejres historie, men en central del af Danmarkshistorien. Og den fortælling smitter af på stoltheden hos borgerne i Lejre – og borgmesteren, Carsten Rasmussen (S). Foto: Jesper Skaane Bendix/ROMU.
Det er svært at sige Lejre, uden at nethinden fyldes med sagnhelte, konger og vikinger. Men Lejre er også en progressiv kommune med stor tilflytning, og der er en iboende bevidsthed om, at kulturarven ikke bare er noget, der foregår på et museum. Den bliver taget med på råd og tænkt ind i byfornyelse, historiefortælling – og endda i et nyetableret gin-destilleri. Det fortæller borgmester Carsten Rasmussen i denne artikel, der er en del af ROMU’s lille serie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Hvis du som bare mildt historisk interesseret træder ud ad døren efter et besøg på Lejre Museum, vil blikket straks gå på opdagelse i en scene, der ikke giver øjnene ro. En skov af gamle høje, gravpladser, store haller og skibssætninger vidner om et landskab, der for lidt over et årtusinde siden dannede baggrund for nogle spændende kapitler i Danmarkshistorien.
I næsten 500 år var området omkring Gammel Lejre centrum for magt og konger i vikingetiden og yngre jernalder. Herfra udspringer historierne om den internationalt berømte sagnhelt Beowulf og om Skjoldungeslægten, som man mener er Danmarks første enekongeslægt.
I dag, mere end 1.000 år senere, sætter den fortælling stadig sit tydelige præg på kommunen. Ikke mindst efter de seneste årtiers udgravninger – blandt andet Danmarks største Kongehal, som blev fundet og udgravet af Lejre Museum og ROMU og genskabt af Sagnlandet Lejre.
”Det er en fortid, som er meget let tilgængelig og synlig. Når man bor i Lejre kommune, er der en stolthed over den stærke historie, der knytter sig til stedet. Over, at man kan gå ud på marken, stampe i jorden og sige: ’Det var jo lige her, det skete’. At her er Danmarks vugge,” siger Lejres borgmester, Carsten Rasmussen (S)
Derfor er området omkring Gammel Lejre uomgængeligt, når snakken falder på kulturarven i Lejre Kommune. Men kulturarv er meget mere og andet end noget, som foregik for 1.000 år siden. Det er borgmesteren ganske bevidst om.
”Det er jo klart, at jo længere, du kommer fra Gammel Lejre, jo tyndere bliver slægtskabet til historien om Beowulf. Så har vi for eksempel i stedet i den nordlige del halvøen Bramsnæsvig, som vi også kalder Dejligheden. Malere er strømmet hertil siden 1800-tallet, fordi det er et af de smukkeste og mest maleriske steder i hele Danmark.”
Byudvikling må ikke blive til afvikling
Han kalder selv Lejre en ”lidt mystisk” kommune. Den består af 49 landsbyer, og det tætteste, kommunen kommer på en ’hovedstad’, er Hvalsø med 4.000 sine indbyggere. Men det er ikke Lejre, der lægger ryg til mediernes historier om landsbydød og forladte lokalsamfund. Tværtimod.
”Vi er i virkeligheden i den modsatte situation. Vi har længe oplevet, at folk gerne vil flytte til Lejre. Og alle ville jo være glade for tilflytning, men vi holder faktisk lidt igen. Det er selvfølgelig en del af udviklingen, men det skal ske på en måde, så vi sikrer, at landsbyerne bevarer deres identitet. Det er jo også kulturarv,” fortæller Carsten Rasmussen.
For der ligger en vigtig opgave – som også har stor politisk bevågenhed i kommunen – i at balancere byfornyelse, udbygning og bevarelse.
”For dem, som flytter hertil, er det naturen og det grønne, som trækker. De uberørte landsbymiljøer omkring de gamle gadekær i Kattinge og Sæby. Det skal vi jo sikre os ikke forsvinder.”
Carsten Rasmussen understreger, at han godt ved, det er et positivt problem. Og kommunen tager hellere end gerne imod nye borgere – og nye ideer. For det kan også være med til at løfte kommunen og faktisk sætte kulturarven i spil på en helt ny måde.
En sluttet kulturarvsring
Det har Carsten Rasmussen oplevet et levende eksempel på for nyligt under et besøg på Vintre Møller – en gammel vandmølle, hvor der siden 1300-tallet blandt andet er blevet produceret mel, uld og øl ved Møllebækkens bred.
”Vintre Møller er et af de tidlige industrispor i kommunen. For 100 år siden var her et bryggeri, som måtte dreje nøglen om, da de gik nedenom og hjem, men nu får de gamle vandmøller en renæssance og genopstår i en ny skikkelse,” fortæller Carsten Rasmussen.
Som en anden Fugl Føniks har et lokalt destilleri nu etableret sig ved den gamle vandmølle for at producere gin og rom af lokale råvarer. Selve vandmøllen er ikke i brug til det nye destilleri, men bruges i stedet som besøgscenter, der sammen med det rindende vand fortæller et stykke kulturhistorie om den spæde industri i Lejre.
”Her er kulturarven i virkeligheden en del af brandingen. Det nye, som vi jo alle gerne vil have, er højere, forædlede fødevarer, som bygger på fortiden og på historien. Og det gør det i høj grad her,” lyder det fra Carsten Rasmussen.
Han er godt tilfreds med at være borgmester i en kommune, som hviler på solide historiske søjler, men samtidig sætter kulturarven i spil på nye måder. Hvor sagnkongernes fjerne fortid tager nutiden og fremskridtet i hånden og viser en vej, i stedet for at være modsætninger.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Lejre Museum får du fortællingen om, hvorfor Gl. Lejre er kongerigets vugge. Her havde de tidligste konger i vikingetid og sen jernalder deres tronsæde gennem 500 år. I det smukke landskab lige ved museet kan du opleve stedet, hvor Danmarks største kongehal blev fundet og udgravet.
Se Lejre Museums priser og åbningstider her.
Vil du møde en flig af Lejres lidt nyere historie, så læg vejen forbi Gammel Kongsgaard, som ligger tæt på museet.
Læs om Gammel Kongsgaard her.
Hvis du gerne vil vide mere om Vintre Møller, kan du læse mere her. Du kan også følge destilleriet på facebook.
I Sagnlandet Lejre kan du blandt meget andet opleve den genskabte udgave af Danmarks største kongehal.
Se mere her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
3.6.2021
Jakob Caspersen er ny museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård midt i Roskilde. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
Af Niels Hein
Museumsorganisationen ROMU vil tiltrække flere besøgende til Lützhøfts Købmandsgård og sikre, at den historiske gård fortsat er ét af roskildensernes mest elskede besøgssteder. Det sker med udvidede åbningstider og ansættelsen af en ny museumsinspektør.
Midt i Roskilde ligger den historiske Lützhøfts Købmandsgård, der åbnede i 1892, og som i dag fungerer som et levende købmandsmuseum. Der er salg af bolcher og kandis i håndfoldede kræmmerhuse samt hundredevis af andre traditionelle varer.
”Her kan man opleve et lille stykke af Roskilde, som det tog sig ud for ca. 100 år siden. Det er fortællingen om handel med både lokale varer og eksotiske produkter fra den anden side af kloden. Sammen med vores naboer i Slagtermuseet og på Håndværksmuseet er det også historien om de mange små virksomheder, der fik hjulene til at dreje rundt og om livet i købmandsgården. Om hårdt slid og søde minder fra bolchekrukken,” siger Jakob Caspersen, som netop er ansat som museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård, en del af ROMU.
Historikeren var ansat på ét af ROMU’s andre besøgssteder, RAGNAROCK, men da han så muligheden for at blive museumsinspektør på en historisk perle, sprang han til:
“Det er helt unikke ved købmandsgården er, at den er så velbevaret. Ikke alene er bygningerne stort set uforandrede, det meste af inventaret er også stadig det originale. Det er lidt ligesom at gå ind i en museumsmontre hver dag, når man går på arbejde. Det bliver man aldrig træt af.” siger Jakob Caspersen.
Købmandsgården lukkede i 1979, hvorefter den blev indrettet som levende museum, og forretningen blev ført tilbage, som den kunne have set ud i 1920’erne.
Det er museumsinspektør Jakob Caspersen selv der kommer til at betjene kunderne i butikken. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“I 1920’erne var købmandshandlen under forandring. Mærkevarer indpakket i farvestrålende emballage fra fabrik vandt frem på bekostning af de varer, som købmanden selv stod og vejede af på disken. I købmandsgården kan man opleve begge dele,” forklarer Jakob Caspersen.
I ønsket, om at flere skal opleve den historiske købmandsgård, har besøgsstedet valgt at udvide åbningstiderne. Fra 1. juni er åbningstiderne 12-16 tirsdag – fredag, og 10-14 om lørdagen.
“På den måde gør vi det nemmere for folk at planlægge deres besøg eller kigge forbi, når de alligevel er ude at handle i Algade,” siger museumsinspektøren, der lige så stille begynder at lægge planer for, hvordan købmandsgårdens historie skal formidles til især de yngre generationer:
”Da Lützhøfts gik fra at være en købmandsforretning til at være et museum i 1982, var 1920’erne stadig i mands minde. Her kunne bedsteforældre vise deres barndom frem til børnebørnene. Knap 40 år senere er der brug for, at vi gentænker dele af formidlingen, så generationer, der kun er vokset op med supermarkeder og onlineshopping, også kan relatere sig til historien.” siger han.
I gården bag købmandsforretningen ligger de gamle korn- og varemagasiner fra 1700- og 1800-tallet, hvor besøgende kan opleve atmosfæren fra en tid, hvor Roskildes byliv stadig var præget af brostensbelagte gader, hestevogne og fritgående høns.
Den stemningsfulde gård bag købmandsforretningen skal snart bebos af fritgående høns. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“Besøgsstedet er allerede elsket af mange roskildensere, men vi skal skabe endnu mere liv og fortælle endnu mere historie i Lützhøfts Købmandsgård,” siger museumsinspektøren, som selv kommer til at stå bag disken, når besøgende træder ind i forretningen.
”Med ansættelsen af Jakob Caspersen sikrer vi, at der kommer fuldt fokus på Lützhøfts Købmandsgård som et åbent og inviterende besøgssted midt i den aktive bymidte. Det vil roskildenserne stille og roligt komme til at mærke mere til over de kommende år,” siger formidlingschef Sidsel Risted Staun.
Jakob Caspersen:
Lützhøfts Købmandsgård:
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
02.07.2021
Roskildes borgmester, Tomas Breddam, foran Domkirken. Den er sidste hvilested for en lang række af danske regenter og er dermed en stærk stemme i fortælling om det historiske Roskilde. Foto: Roskilde Kommune.
I Roskilde går kommunens lange historie aldrig af mode, og traditioner for landbrug, handel og fiskeri er stadig nøgleord i området omkring Roskilde Fjord. Kulturarv er domkirke og vikingemuseum – men den lever i høj grad i og i kraft af borgene. Det fortæller Roskildes borgmester, Tomas Breddam, i denne artikel, som er en del af en serie, hvor ROMU tager temperaturen på kulturarven i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Der findes fortidsspor, som øjet altid vil drages af. Som troner med rejste spir på byens højeste punkt og majestætisk fortæller om et årtusind med kirke, konger og magt. Eller dem, som sender øjet på vandring over fjorden, på udkig efter de stribede, firkantede sejl, der for mere end tusind år siden fragtede et berygtet og berømmet folkefærd på togter over hele Europa.
Og så er der de spor, som skjuler sig for det blotte øje. Den immaterielle kulturarv, som er traditioner, som er hverv, og som er ånd. De mennesker, der driver handel, landbrug og traditioner gennem generationer, er i lige så høj grad som domkirker og vikingeskibe med til at forme et sted.
”Roskilde er et overflødighedshorn. Vi er virkelig privilegerede, fordi vi har så meget kulturarv,” siger borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam (S).
”Der er selvfølgelig Domkirken, vikingeskibsmuseet og hele den stærke fortælling om middelalderbyen i Roskilde. Men der er også historien om, at vi altid har været handlende. Der er en lang fisketradition omkring fjorden ved Jyllinge, og der er de gamle bondesamfund ved Gundsømagle. Og sådan kan man jo bare blive ved.”
De nysgerrige borgere
Det er ROMU, der har det kulturhistoriske ansvar i Roskilde Kommune og blandt andet skal sørge for at bevare museets samlinger, forske og skabe ny viden. Men en betydelig del af kulturarven næres og lever uden for museernes mure – nemlig af Roskildes borgere. Og de er selv i høj grad opsøgende for at kende og bevare deres fælles historie.
”Jeg oplever en kæmpe nysgerrighed. Man kan se det på nogle flotte besøgstal på vores museer, men i høj grad også i det frivillige engagement,” fortæller Tomas Breddam.
”Prøv at tænke på, hvor mange der skal til at sejle vikingeskibene. Det er der virkelig mange, der støtter op om. Det er noget, man gerne vil holde liv i som en del af den sejlende kulturarv. Så der er blevet bygget gode kopier af vikingeskibene. De kan faktisk sejle, og vi kan lære en hel masse af det arbejde, som de frivillige udfører.”
Som et andet eksempel nævner han Roskilde Festival, der en uge hver sommer mere end fordobler kommunens indbyggertal. Den store festival, der er afhængig af et stærkt korps af frivillige, har samtidig vokset sig ind i roskildensernes bevidsthed som en del af deres identitet. En identitet, der løftes ind i en kulturarvssammenhæng med hele satsningen på den nye bydel Musicon med museet RAGNAROCK som en gylden kerne midt i det hele. – Ikke mindst nu, hvor museets særudstilling er ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”, som netop indkapsler festivalen som kulturarv.
Historien er med i planerne
Roskilde ligger helt i toppen af listen, når det kommer til at tiltrække nye borgere. Og selv om det måske kunne være fristende at bygge stort og nyt i byen, skal man være varsom med ikke at tromle historien. For den spiller i følge Tomas Breddam en stor rolle, når så mange leder efter deres nye hjem i Roskilde:
”Det er helt tydeligt, at det har noget at gøre med kulturarven. Og det er ikke, fordi vi har været noget engang, men fordi vi stadig er det. Vi holder det ved lige. Roskilde har gennem 1.000 år været centrum for handel, og det er vi stadig. Det køber man ind op, når man flytter hertil.”
Derfor må der tænkes kreativt, når nye hjem kommer til. Som når en række af de tidligere hospitalsbygninger på Sankt Hans nu skal laves til boliger. Hospitalet er opført af Københavns Kommune i begyndelsen af 1800-tallet – og stedet var på ingen måde et tilfældigt valg.
”Årsagen til, at man i sin tid flyttede de psykiatriske patienter til Roskilde, var jo, at her var så skønt med fjorden, parkerne og Boserup ganske tæt på,” fortæller borgmesteren.
Siden har Roskilde nærmest integreret Sankt Hans – både stedet og patienterne – i sit dna.
”Vi har lært at leve rigtig fint og godt med Sankt Hans. Patienterne er en fast del af vores bybillede, og institutionen er med til at beskæftige rigtig mange. Også et stort korps af frivillige.”
Derfor har Roskilde – som Breddam siger – ”historien med”, når de gamle hospitalsbygninger genopstår som 400 nye boliger.
”Den tid til ro og fordybelse, som man dengang tænkte var med til at hele det sårede sind, den tror vi også, at vi har brug for nu. Derfor laver vi hele Roskildes helende baghave. Vi dyrker mange af de gode steder, Sankt Hans har. Både den plejede og den vilde natur, og så den fantastiske forbindelse til Roskilde fjord. Fordybelse og ro er stadig godt for menneskets sind,” slutter Tomas Breddam.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Mød det ældste Roskilde:
Roskilde Domkirke er UNESCO verdensarv og har knejset over byen siden omkring år 1200. Læs om Domkirken her.
Du kan blive klogere på Roskildes historie i Sankt Laurentius, hvor du kan opleve den skjulte kirkeruin fra middelalderen og gå til tops i byens tårn, der har været både fængsel og tårnvægterens udkigspost.
Eller tag på Roskilde Museum, hvor du kan opleve oldtidsfund, dykke ned i Roskildes middelalderhistorie, fordybe dig i særlige samlinger eller spændende særudstillinger.
Roskilde har været en livlig handelsby gennem århundreder. Oplev en autentisk købmandsgård og gør et godt køb i Lützhøfts Købmandsgård. Læs mere om købmandsgården her.
Sankt Hans har i mange år været hospital ved Roskilde til behandling og pleje af psykiatriske patienter. I dag skal nogle af de gamle hospitalsbygninger omdannes til boliger.
På Vikingeskibsmuseet kan du opleve autentiske vikingeskibe og historisk håndværk. Læs mere her.
Mød den musikalske kulturarv:
Roskilde Festival har eksisteret siden 1971 og samler hvert år tusindvis af mennesker til Nordeuropas største festival på Dyrskuepladsen i Roskilde.
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, kan du i øjeblikket opleve særudstillingen ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”.
Musicon er Roskildes nye bydel med fokus på kunst, kultur og kreativitet ligger både museum, teater, musikskole, skatehal, spisesteder, boliger, butikker og meget mere.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
01.07.2021
Skenkelsø Mølle Museum får liv af Egedals frivillige, som blandt andet arrangerer aktivitetsdage på møllen. Her kan man komme lidt tættere på livet i gamle dage, hvor en vaskemaskine havde to arme og kørte på knofedt. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Efter en lang corona-nedlukning kan de frivillige ved Skenkelsø Mølle se en ende på den ufrivillige isolation. Det er nemlig ikke bare møllen, historien og formidlingen, der lokker dem til at engagere sig i møllen. Det er i lige så høj grad det sociale samvær med de andre frivillige. Og det har været savnet.
I mange måneder har der været lukket for offentligheden på Skenkelsø Mølle ved Ølstykke. En gammel hollandsk vindmølle, der også fungerer et museum. Derfor har den, lige som resten af kulturlivet, siden sidste forår været underlagt restriktioner på grund af corona.
For de frivillige, der har en meget stor andel i art drive stedet som mølle og museum, er det ikke kun de manglende gæster, der har været hårdt. De frivillige blev nemlig også sendt hjem – senest lige før jul, da smitten igen var i kraftig stigning.
”Det var meget mærkeligt. Vi havde jo lagt en arbejdsplan for alt det, vi skulle nå i januar og februar. Men det blev ikke til noget,” fortæller Anne Marie Dam, der har været frivillig ved møllen i syv år.
Nedlukningen ramte også Winnie Bjørn Andersen, der i de fleste af sine 13 år som frivillig på møllen har været møllekone. Det seneste år dog uden at være ret meget på møllen.
”Jeg syntes ikke, det var sjovt. Jeg har virkelig savnet møllen og de andre møllerkoner. Hele den sociale del,” supplerer hun.
Som møllerkone har man en finger med i spillet, når der skal planlægges, hvad der skal ske på møllen. Møllerkonerne plejer at mødes hver 14. dag for at vende, om noget skal laves om i udstillingerne, og hvad der skal være af tilbud til gæsterne. Men det har været sat på pause i en lang periode.
”DET har jeg savnet under coronaen. Det er alle sammen nogle hyggelige mennesker, fra kaffedamerne til dem, der sidder og spinder. Der er et fantastisk godt sammenhold, og vi tager os så godt af hinanden. Efter jeg blev enke for et par år siden, har det betydet så meget at kunne komme der,” siger Winnie Bjørn Andersen.
Som en god arbejdsplads
Når gæsterne besøger Skenkelsø Mølle for at se den i funktion, sidder Anne Marie Dam ofte ved kværnene. Hun er glad for tjansen og er efterhånden blevet en slags ekspert i forskellige typer mel. Men det er primært den menneskelige kontakt, hun sætter pris på som frivillig. Hun ser møllen som en slags forlængelse af arbejdslivet.
”Det giver virkelig meget socialt. Det er ikke sådan, at det bliver til venskaber lige med det samme. Men det kommer alligevel hurtigt. Når vi er på møllen, griner vi meget og spørger til hinandens liv. Det er meget lig det, man har på en arbejdsplads – hvis det altså er en god arbejdsplads,” fortæller Anne Marie Dam.
Nedlukningen er blevet brugt fornuftigt, så møllen står skarpt, nu hvor gæsterne begynder at vende tilbage. Der er blevet skiftet døre og vinduer, et utæt tag over magasinbygningen er blevet erstattet med et nyt, og der er kommet ny gårdsplads.
Det har krævet hjælp fra de frivillige, dog i mindre grupper. Og den manøvre har givet plads til en stærkere tilknytning til stedet, synes Winnie Bjørn Andersen. Da vinduer og døre skulle skiftes, blev alle møbler flyttet ud fra væggene, som også fik en kærlig omgang maling.
”Jeg føler personligt, at jeg kender møllen meget bedre nu. Når man har været med til at røre ved alt inventaret, møblerne og tingene, været med til at sætte det hele på plads igen, så føler jeg, at jeg kender den bedre. Jeg kan ikke undvære den mølle, jeg holder utroligt meget af den. Det er blevet MIN mølle efter hånden.”
Winnie Dam Andersen håber, at den gamle mølle snart kan vende tilbage til hverdagen med gæster og en høj grad af socialt samvær for de frivillige omkring museet og mølledriften. Foto: Privat.
Møllen fra 1891 er stadig i drift, så hvis man vil lære mere om processen med formaling af korn, er den helt sikkert et besøg værd. Møllen drives i dag af Egedal Kommune. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Besøg Møllen:
Man kan bestille tid til at se Skenkelsø Mølle Museum tirsdag og torsdag formiddage. Der er dog også åbent for besøgende, der kommer forbi i dagstimerne. Det koster ikke noget at komme ind. Læs mere om møllen her.
I 2021 har museumsorganisationen ROMU fået det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. ROMU skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
30.06.2021
John Schmidt Andersen (V) foran Frederikssund Museum, Færgegården, hvor livet ved fjorden gennem tiden skildres. Det er for borgmesteren en hjørnesten i fortællingen om Frederikssund, der geografisk bliver delt i to af Roskilde Fjord. Foto: ROMU/Trine Sejthen.
I Frederikssund Kommune er naturen en meget aktiv del af at skabe et fællesskab i kommunen. Faktisk guider borgmesteren selv tilflyttere rundt i landskabet med et håb om, at de vil falde til, finde ro og føle sig som en del af kommunen. Vi har taget en snak borgmester John Schmidt Andersen om kulturarv og ikke mindst natur i denne artikel, der er en del af ROMU’s sommerserie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Når John Schmidt Andersen (V) sidder på en bænk ved Møllekrogen ved Selsø slot, bruser det i kroppen. Blikket glider på vandring over fjorden, helt ned til bunden, hvor spirene på Roskilde Domkirke giver øjnene en pause.
”Jeg får en sanseløs lykkefølelse i kroppen af det her langstrakte blik over forskellighederne ved fjorden. Min gamle far sagde altid: ”Hvad har vi da gjort, siden vi skal have det så godt? Det har jeg nok arvet.”
Det er naturen, han vender tilbage til igen og igen i en snak om kulturarven i Frederikssund Kommune, hvor han er borgmester. For mennesket har altid været forbundet med naturen, og det har man blik for, både i kommunen og på Frederikssund Museum, Færgegården. Her kan man i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ blive klogere på, hvordan fortidens mennesker søgte mod fjorden for at få mad på bordet eller sejle ud mod verden. Samtidig kan man udforske, hvordan mennesket i dag bruger fjordens natur – og måske blive inspirere til selv at udvide bekendtskabet.
”Den kan helt sikker være med til at skabe tætte forbindelser. Jeg elsker at gå rundt i naturen. Bare opdage og kigge. Det får mig til at tænke over, hvor stor en historie, vi er en del af,” siger John Schmidt Andersen
Borgmesteren som turguide
Ud over den bjergtagende skønhed har naturen en anden fordel: Den er let tilgængelig og nem at forstå. Uanset om småbørnsfamilien jagter det nærmeste ishus, eller den historieinteresserede pensionist spænder vandrestøvlerne på, så trænger historierne sig på.
”Når jeg står på de der gamle steder med en lang historie, får jeg altid refleksioner – hvordan var livet her, hvor gik de hen, når de var færdige i marken? Det er så fascinerende. Der har været så meget rum og plads til at dyrke naturen. Nu har vi så travlt hele tiden. Jeg har lyst til at rejse tilbage og se, hvordan det hele foregik. Altså, jeg ville ikke ønske, at jeg levede dengang. Men hvis man nu bare kunne gå lidt på sidelinjen og se, hvordan man levede.”
Faktisk står John Schmidt Andersen selv forrest i bussen med mikrofonen i hånden et par gange om året, hvor kommunen inviterer nye beboere på en sightseeing.
”Vi kører rundt i tre timer, mens jeg bare snakker og fortæller. Vi stopper ved kroen i Kulhuse og får kage og kaffe, men ellers kører vi bare. Kun på de store veje, vi kommer slet ikke ud i alle afkrogene. Der må de selv finde ud.”
Selv mener han ikke, at han kan finde nye steder i kommunen. Men det kan andre måske. De kan finde deres egen lille yndlingsplet, hvor de kan lade sig overvælde af historien, kulturen og naturen. Og måske mærke det samme brus af lykke som borgmesteren.
Fjorden, der deler og samler
I Frederikssund Kommune er naturen i høj grad præget af Roskilde Fjord, som deler kommunen i to dele, kun forbundet af broer. Mod vest ligger Skibby og Jægerspris, der tidligere var to selvstændige kommuner – det samme var Frederikssund og Slangerup, der ligger på fjordens østlige bred. Ved kommunalreformen i 2007 blev de fire kommuner samlet under en.
Frederikssund stod – som mange andre kommuner dengang – over for en proces med at samle trådene og skabe en fælles kommunal forståelse. Det blev ikke nemmere af, at kommunen rent fysisk er splittet af vand. Men undervejs gik noget op for John Schmidt Andersen.
”Jeg sad med på nogle workshops, hvor vi skulle finde ud af, hvad vi gerne ville fremhæve. Jeg havde mit liv i Slangerup med små børn, så jeg så nok ikke så meget andet end dagligdagen og motorvejen. Det var først, da vi lagde kommunerne sammen, at jeg opdagede, hvad der var på den anden side.”
Og da borgmesteren først løftede blikket, sænkede han det ikke igen. Han så slotte og smukke kirker, gamle teglværker og savværker. Han så traditioner for landbrug på den ene side af fjorden og på handel på den anden side. Og i centrum for det hele var naturen. Her fandt han den fælles historie, der ikke skelner til kommunegrænserne.
”Vi bor et sted med stor mangfoldighed, både blandt borgerne og i naturen. Vi har moræne-landskaberne, vi har åse, der er Roskilde Fjord, højmoser i Kulhuse og Hammer bakker. Vi har det hele,” lyder det begejstret for John Schmidt Andersen.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Frederikssund Museum, Færgegården kan du i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ gå på opdagelse i menneskets forhold til fjorden gennem tiden. Se praktisk info om blandt andet åbningstider på museet hjemmeside.
Selsø Slot er en herregård fra 1576 og et levende museum. Her er der mulighed for at lade sig føre tilbage i tiden i det statelige hus med store sale, vægmalerier og et velbevaret 1700-tals køkken i kælderen. Læs mere om slottet her.
Jægerspris Slot er både et kulturhistorisk museum og rammerne om en række kulturelle arrangementer. Her har blandt andet Christian den Fjerde haft sin gang og stået for en række ombygninger. Læs mere om slottet og se besøgstider her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
24.06.2021
Lejre Museum ligger i smørhullet Gammel Lejre, som ikke bare rummer Lejres historie, men en central del af Danmarkshistorien. Og den fortælling smitter af på stoltheden hos borgerne i Lejre – og borgmesteren, Carsten Rasmussen (S). Foto: Jesper Skaane Bendix/ROMU.
Det er svært at sige Lejre, uden at nethinden fyldes med sagnhelte, konger og vikinger. Men Lejre er også en progressiv kommune med stor tilflytning, og der er en iboende bevidsthed om, at kulturarven ikke bare er noget, der foregår på et museum. Den bliver taget med på råd og tænkt ind i byfornyelse, historiefortælling – og endda i et nyetableret gin-destilleri. Det fortæller borgmester Carsten Rasmussen i denne artikel, der er en del af ROMU’s lille serie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Hvis du som bare mildt historisk interesseret træder ud ad døren efter et besøg på Lejre Museum, vil blikket straks gå på opdagelse i en scene, der ikke giver øjnene ro. En skov af gamle høje, gravpladser, store haller og skibssætninger vidner om et landskab, der for lidt over et årtusinde siden dannede baggrund for nogle spændende kapitler i Danmarkshistorien.
I næsten 500 år var området omkring Gammel Lejre centrum for magt og konger i vikingetiden og yngre jernalder. Herfra udspringer historierne om den internationalt berømte sagnhelt Beowulf og om Skjoldungeslægten, som man mener er Danmarks første enekongeslægt.
I dag, mere end 1.000 år senere, sætter den fortælling stadig sit tydelige præg på kommunen. Ikke mindst efter de seneste årtiers udgravninger – blandt andet Danmarks største Kongehal, som blev fundet og udgravet af Lejre Museum og ROMU og genskabt af Sagnlandet Lejre.
”Det er en fortid, som er meget let tilgængelig og synlig. Når man bor i Lejre kommune, er der en stolthed over den stærke historie, der knytter sig til stedet. Over, at man kan gå ud på marken, stampe i jorden og sige: ’Det var jo lige her, det skete’. At her er Danmarks vugge,” siger Lejres borgmester, Carsten Rasmussen (S)
Derfor er området omkring Gammel Lejre uomgængeligt, når snakken falder på kulturarven i Lejre Kommune. Men kulturarv er meget mere og andet end noget, som foregik for 1.000 år siden. Det er borgmesteren ganske bevidst om.
”Det er jo klart, at jo længere, du kommer fra Gammel Lejre, jo tyndere bliver slægtskabet til historien om Beowulf. Så har vi for eksempel i stedet i den nordlige del halvøen Bramsnæsvig, som vi også kalder Dejligheden. Malere er strømmet hertil siden 1800-tallet, fordi det er et af de smukkeste og mest maleriske steder i hele Danmark.”
Byudvikling må ikke blive til afvikling
Han kalder selv Lejre en ”lidt mystisk” kommune. Den består af 49 landsbyer, og det tætteste, kommunen kommer på en ’hovedstad’, er Hvalsø med 4.000 sine indbyggere. Men det er ikke Lejre, der lægger ryg til mediernes historier om landsbydød og forladte lokalsamfund. Tværtimod.
”Vi er i virkeligheden i den modsatte situation. Vi har længe oplevet, at folk gerne vil flytte til Lejre. Og alle ville jo være glade for tilflytning, men vi holder faktisk lidt igen. Det er selvfølgelig en del af udviklingen, men det skal ske på en måde, så vi sikrer, at landsbyerne bevarer deres identitet. Det er jo også kulturarv,” fortæller Carsten Rasmussen.
For der ligger en vigtig opgave – som også har stor politisk bevågenhed i kommunen – i at balancere byfornyelse, udbygning og bevarelse.
”For dem, som flytter hertil, er det naturen og det grønne, som trækker. De uberørte landsbymiljøer omkring de gamle gadekær i Kattinge og Sæby. Det skal vi jo sikre os ikke forsvinder.”
Carsten Rasmussen understreger, at han godt ved, det er et positivt problem. Og kommunen tager hellere end gerne imod nye borgere – og nye ideer. For det kan også være med til at løfte kommunen og faktisk sætte kulturarven i spil på en helt ny måde.
En sluttet kulturarvsring
Det har Carsten Rasmussen oplevet et levende eksempel på for nyligt under et besøg på Vintre Møller – en gammel vandmølle, hvor der siden 1300-tallet blandt andet er blevet produceret mel, uld og øl ved Møllebækkens bred.
”Vintre Møller er et af de tidlige industrispor i kommunen. For 100 år siden var her et bryggeri, som måtte dreje nøglen om, da de gik nedenom og hjem, men nu får de gamle vandmøller en renæssance og genopstår i en ny skikkelse,” fortæller Carsten Rasmussen.
Som en anden Fugl Føniks har et lokalt destilleri nu etableret sig ved den gamle vandmølle for at producere gin og rom af lokale råvarer. Selve vandmøllen er ikke i brug til det nye destilleri, men bruges i stedet som besøgscenter, der sammen med det rindende vand fortæller et stykke kulturhistorie om den spæde industri i Lejre.
”Her er kulturarven i virkeligheden en del af brandingen. Det nye, som vi jo alle gerne vil have, er højere, forædlede fødevarer, som bygger på fortiden og på historien. Og det gør det i høj grad her,” lyder det fra Carsten Rasmussen.
Han er godt tilfreds med at være borgmester i en kommune, som hviler på solide historiske søjler, men samtidig sætter kulturarven i spil på nye måder. Hvor sagnkongernes fjerne fortid tager nutiden og fremskridtet i hånden og viser en vej, i stedet for at være modsætninger.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Lejre Museum får du fortællingen om, hvorfor Gl. Lejre er kongerigets vugge. Her havde de tidligste konger i vikingetid og sen jernalder deres tronsæde gennem 500 år. I det smukke landskab lige ved museet kan du opleve stedet, hvor Danmarks største kongehal blev fundet og udgravet.
Se Lejre Museums priser og åbningstider her.
Vil du møde en flig af Lejres lidt nyere historie, så læg vejen forbi Gammel Kongsgaard, som ligger tæt på museet.
Læs om Gammel Kongsgaard her.
Hvis du gerne vil vide mere om Vintre Møller, kan du læse mere her. Du kan også følge destilleriet på facebook.
I Sagnlandet Lejre kan du blandt meget andet opleve den genskabte udgave af Danmarks største kongehal.
Se mere her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
3.6.2021
Jakob Caspersen er ny museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård midt i Roskilde. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
Af Niels Hein
Museumsorganisationen ROMU vil tiltrække flere besøgende til Lützhøfts Købmandsgård og sikre, at den historiske gård fortsat er ét af roskildensernes mest elskede besøgssteder. Det sker med udvidede åbningstider og ansættelsen af en ny museumsinspektør.
Midt i Roskilde ligger den historiske Lützhøfts Købmandsgård, der åbnede i 1892, og som i dag fungerer som et levende købmandsmuseum. Der er salg af bolcher og kandis i håndfoldede kræmmerhuse samt hundredevis af andre traditionelle varer.
”Her kan man opleve et lille stykke af Roskilde, som det tog sig ud for ca. 100 år siden. Det er fortællingen om handel med både lokale varer og eksotiske produkter fra den anden side af kloden. Sammen med vores naboer i Slagtermuseet og på Håndværksmuseet er det også historien om de mange små virksomheder, der fik hjulene til at dreje rundt og om livet i købmandsgården. Om hårdt slid og søde minder fra bolchekrukken,” siger Jakob Caspersen, som netop er ansat som museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård, en del af ROMU.
Historikeren var ansat på ét af ROMU’s andre besøgssteder, RAGNAROCK, men da han så muligheden for at blive museumsinspektør på en historisk perle, sprang han til:
“Det er helt unikke ved købmandsgården er, at den er så velbevaret. Ikke alene er bygningerne stort set uforandrede, det meste af inventaret er også stadig det originale. Det er lidt ligesom at gå ind i en museumsmontre hver dag, når man går på arbejde. Det bliver man aldrig træt af.” siger Jakob Caspersen.
Købmandsgården lukkede i 1979, hvorefter den blev indrettet som levende museum, og forretningen blev ført tilbage, som den kunne have set ud i 1920’erne.
Det er museumsinspektør Jakob Caspersen selv der kommer til at betjene kunderne i butikken. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“I 1920’erne var købmandshandlen under forandring. Mærkevarer indpakket i farvestrålende emballage fra fabrik vandt frem på bekostning af de varer, som købmanden selv stod og vejede af på disken. I købmandsgården kan man opleve begge dele,” forklarer Jakob Caspersen.
I ønsket, om at flere skal opleve den historiske købmandsgård, har besøgsstedet valgt at udvide åbningstiderne. Fra 1. juni er åbningstiderne 12-16 tirsdag – fredag, og 10-14 om lørdagen.
“På den måde gør vi det nemmere for folk at planlægge deres besøg eller kigge forbi, når de alligevel er ude at handle i Algade,” siger museumsinspektøren, der lige så stille begynder at lægge planer for, hvordan købmandsgårdens historie skal formidles til især de yngre generationer:
”Da Lützhøfts gik fra at være en købmandsforretning til at være et museum i 1982, var 1920’erne stadig i mands minde. Her kunne bedsteforældre vise deres barndom frem til børnebørnene. Knap 40 år senere er der brug for, at vi gentænker dele af formidlingen, så generationer, der kun er vokset op med supermarkeder og onlineshopping, også kan relatere sig til historien.” siger han.
I gården bag købmandsforretningen ligger de gamle korn- og varemagasiner fra 1700- og 1800-tallet, hvor besøgende kan opleve atmosfæren fra en tid, hvor Roskildes byliv stadig var præget af brostensbelagte gader, hestevogne og fritgående høns.
Den stemningsfulde gård bag købmandsforretningen skal snart bebos af fritgående høns. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“Besøgsstedet er allerede elsket af mange roskildensere, men vi skal skabe endnu mere liv og fortælle endnu mere historie i Lützhøfts Købmandsgård,” siger museumsinspektøren, som selv kommer til at stå bag disken, når besøgende træder ind i forretningen.
”Med ansættelsen af Jakob Caspersen sikrer vi, at der kommer fuldt fokus på Lützhøfts Købmandsgård som et åbent og inviterende besøgssted midt i den aktive bymidte. Det vil roskildenserne stille og roligt komme til at mærke mere til over de kommende år,” siger formidlingschef Sidsel Risted Staun.
Jakob Caspersen:
Lützhøfts Købmandsgård:
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
02.07.2021
Roskildes borgmester, Tomas Breddam, foran Domkirken. Den er sidste hvilested for en lang række af danske regenter og er dermed en stærk stemme i fortælling om det historiske Roskilde. Foto: Roskilde Kommune.
I Roskilde går kommunens lange historie aldrig af mode, og traditioner for landbrug, handel og fiskeri er stadig nøgleord i området omkring Roskilde Fjord. Kulturarv er domkirke og vikingemuseum – men den lever i høj grad i og i kraft af borgene. Det fortæller Roskildes borgmester, Tomas Breddam, i denne artikel, som er en del af en serie, hvor ROMU tager temperaturen på kulturarven i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Der findes fortidsspor, som øjet altid vil drages af. Som troner med rejste spir på byens højeste punkt og majestætisk fortæller om et årtusind med kirke, konger og magt. Eller dem, som sender øjet på vandring over fjorden, på udkig efter de stribede, firkantede sejl, der for mere end tusind år siden fragtede et berygtet og berømmet folkefærd på togter over hele Europa.
Og så er der de spor, som skjuler sig for det blotte øje. Den immaterielle kulturarv, som er traditioner, som er hverv, og som er ånd. De mennesker, der driver handel, landbrug og traditioner gennem generationer, er i lige så høj grad som domkirker og vikingeskibe med til at forme et sted.
”Roskilde er et overflødighedshorn. Vi er virkelig privilegerede, fordi vi har så meget kulturarv,” siger borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam (S).
”Der er selvfølgelig Domkirken, vikingeskibsmuseet og hele den stærke fortælling om middelalderbyen i Roskilde. Men der er også historien om, at vi altid har været handlende. Der er en lang fisketradition omkring fjorden ved Jyllinge, og der er de gamle bondesamfund ved Gundsømagle. Og sådan kan man jo bare blive ved.”
De nysgerrige borgere
Det er ROMU, der har det kulturhistoriske ansvar i Roskilde Kommune og blandt andet skal sørge for at bevare museets samlinger, forske og skabe ny viden. Men en betydelig del af kulturarven næres og lever uden for museernes mure – nemlig af Roskildes borgere. Og de er selv i høj grad opsøgende for at kende og bevare deres fælles historie.
”Jeg oplever en kæmpe nysgerrighed. Man kan se det på nogle flotte besøgstal på vores museer, men i høj grad også i det frivillige engagement,” fortæller Tomas Breddam.
”Prøv at tænke på, hvor mange der skal til at sejle vikingeskibene. Det er der virkelig mange, der støtter op om. Det er noget, man gerne vil holde liv i som en del af den sejlende kulturarv. Så der er blevet bygget gode kopier af vikingeskibene. De kan faktisk sejle, og vi kan lære en hel masse af det arbejde, som de frivillige udfører.”
Som et andet eksempel nævner han Roskilde Festival, der en uge hver sommer mere end fordobler kommunens indbyggertal. Den store festival, der er afhængig af et stærkt korps af frivillige, har samtidig vokset sig ind i roskildensernes bevidsthed som en del af deres identitet. En identitet, der løftes ind i en kulturarvssammenhæng med hele satsningen på den nye bydel Musicon med museet RAGNAROCK som en gylden kerne midt i det hele. – Ikke mindst nu, hvor museets særudstilling er ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”, som netop indkapsler festivalen som kulturarv.
Historien er med i planerne
Roskilde ligger helt i toppen af listen, når det kommer til at tiltrække nye borgere. Og selv om det måske kunne være fristende at bygge stort og nyt i byen, skal man være varsom med ikke at tromle historien. For den spiller i følge Tomas Breddam en stor rolle, når så mange leder efter deres nye hjem i Roskilde:
”Det er helt tydeligt, at det har noget at gøre med kulturarven. Og det er ikke, fordi vi har været noget engang, men fordi vi stadig er det. Vi holder det ved lige. Roskilde har gennem 1.000 år været centrum for handel, og det er vi stadig. Det køber man ind op, når man flytter hertil.”
Derfor må der tænkes kreativt, når nye hjem kommer til. Som når en række af de tidligere hospitalsbygninger på Sankt Hans nu skal laves til boliger. Hospitalet er opført af Københavns Kommune i begyndelsen af 1800-tallet – og stedet var på ingen måde et tilfældigt valg.
”Årsagen til, at man i sin tid flyttede de psykiatriske patienter til Roskilde, var jo, at her var så skønt med fjorden, parkerne og Boserup ganske tæt på,” fortæller borgmesteren.
Siden har Roskilde nærmest integreret Sankt Hans – både stedet og patienterne – i sit dna.
”Vi har lært at leve rigtig fint og godt med Sankt Hans. Patienterne er en fast del af vores bybillede, og institutionen er med til at beskæftige rigtig mange. Også et stort korps af frivillige.”
Derfor har Roskilde – som Breddam siger – ”historien med”, når de gamle hospitalsbygninger genopstår som 400 nye boliger.
”Den tid til ro og fordybelse, som man dengang tænkte var med til at hele det sårede sind, den tror vi også, at vi har brug for nu. Derfor laver vi hele Roskildes helende baghave. Vi dyrker mange af de gode steder, Sankt Hans har. Både den plejede og den vilde natur, og så den fantastiske forbindelse til Roskilde fjord. Fordybelse og ro er stadig godt for menneskets sind,” slutter Tomas Breddam.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
Mød det ældste Roskilde:
Roskilde Domkirke er UNESCO verdensarv og har knejset over byen siden omkring år 1200. Læs om Domkirken her.
Du kan blive klogere på Roskildes historie i Sankt Laurentius, hvor du kan opleve den skjulte kirkeruin fra middelalderen og gå til tops i byens tårn, der har været både fængsel og tårnvægterens udkigspost.
Eller tag på Roskilde Museum, hvor du kan opleve oldtidsfund, dykke ned i Roskildes middelalderhistorie, fordybe dig i særlige samlinger eller spændende særudstillinger.
Roskilde har været en livlig handelsby gennem århundreder. Oplev en autentisk købmandsgård og gør et godt køb i Lützhøfts Købmandsgård. Læs mere om købmandsgården her.
Sankt Hans har i mange år været hospital ved Roskilde til behandling og pleje af psykiatriske patienter. I dag skal nogle af de gamle hospitalsbygninger omdannes til boliger.
På Vikingeskibsmuseet kan du opleve autentiske vikingeskibe og historisk håndværk. Læs mere her.
Mød den musikalske kulturarv:
Roskilde Festival har eksisteret siden 1971 og samler hvert år tusindvis af mennesker til Nordeuropas største festival på Dyrskuepladsen i Roskilde.
På RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, kan du i øjeblikket opleve særudstillingen ”Smattens Magi – 50 års aftryk af Roskilde Festival”.
Musicon er Roskildes nye bydel med fokus på kunst, kultur og kreativitet ligger både museum, teater, musikskole, skatehal, spisesteder, boliger, butikker og meget mere.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
01.07.2021
Skenkelsø Mølle Museum får liv af Egedals frivillige, som blandt andet arrangerer aktivitetsdage på møllen. Her kan man komme lidt tættere på livet i gamle dage, hvor en vaskemaskine havde to arme og kørte på knofedt. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Efter en lang corona-nedlukning kan de frivillige ved Skenkelsø Mølle se en ende på den ufrivillige isolation. Det er nemlig ikke bare møllen, historien og formidlingen, der lokker dem til at engagere sig i møllen. Det er i lige så høj grad det sociale samvær med de andre frivillige. Og det har været savnet.
I mange måneder har der været lukket for offentligheden på Skenkelsø Mølle ved Ølstykke. En gammel hollandsk vindmølle, der også fungerer et museum. Derfor har den, lige som resten af kulturlivet, siden sidste forår været underlagt restriktioner på grund af corona.
For de frivillige, der har en meget stor andel i art drive stedet som mølle og museum, er det ikke kun de manglende gæster, der har været hårdt. De frivillige blev nemlig også sendt hjem – senest lige før jul, da smitten igen var i kraftig stigning.
”Det var meget mærkeligt. Vi havde jo lagt en arbejdsplan for alt det, vi skulle nå i januar og februar. Men det blev ikke til noget,” fortæller Anne Marie Dam, der har været frivillig ved møllen i syv år.
Nedlukningen ramte også Winnie Bjørn Andersen, der i de fleste af sine 13 år som frivillig på møllen har været møllekone. Det seneste år dog uden at være ret meget på møllen.
”Jeg syntes ikke, det var sjovt. Jeg har virkelig savnet møllen og de andre møllerkoner. Hele den sociale del,” supplerer hun.
Som møllerkone har man en finger med i spillet, når der skal planlægges, hvad der skal ske på møllen. Møllerkonerne plejer at mødes hver 14. dag for at vende, om noget skal laves om i udstillingerne, og hvad der skal være af tilbud til gæsterne. Men det har været sat på pause i en lang periode.
”DET har jeg savnet under coronaen. Det er alle sammen nogle hyggelige mennesker, fra kaffedamerne til dem, der sidder og spinder. Der er et fantastisk godt sammenhold, og vi tager os så godt af hinanden. Efter jeg blev enke for et par år siden, har det betydet så meget at kunne komme der,” siger Winnie Bjørn Andersen.
Som en god arbejdsplads
Når gæsterne besøger Skenkelsø Mølle for at se den i funktion, sidder Anne Marie Dam ofte ved kværnene. Hun er glad for tjansen og er efterhånden blevet en slags ekspert i forskellige typer mel. Men det er primært den menneskelige kontakt, hun sætter pris på som frivillig. Hun ser møllen som en slags forlængelse af arbejdslivet.
”Det giver virkelig meget socialt. Det er ikke sådan, at det bliver til venskaber lige med det samme. Men det kommer alligevel hurtigt. Når vi er på møllen, griner vi meget og spørger til hinandens liv. Det er meget lig det, man har på en arbejdsplads – hvis det altså er en god arbejdsplads,” fortæller Anne Marie Dam.
Nedlukningen er blevet brugt fornuftigt, så møllen står skarpt, nu hvor gæsterne begynder at vende tilbage. Der er blevet skiftet døre og vinduer, et utæt tag over magasinbygningen er blevet erstattet med et nyt, og der er kommet ny gårdsplads.
Det har krævet hjælp fra de frivillige, dog i mindre grupper. Og den manøvre har givet plads til en stærkere tilknytning til stedet, synes Winnie Bjørn Andersen. Da vinduer og døre skulle skiftes, blev alle møbler flyttet ud fra væggene, som også fik en kærlig omgang maling.
”Jeg føler personligt, at jeg kender møllen meget bedre nu. Når man har været med til at røre ved alt inventaret, møblerne og tingene, været med til at sætte det hele på plads igen, så føler jeg, at jeg kender den bedre. Jeg kan ikke undvære den mølle, jeg holder utroligt meget af den. Det er blevet MIN mølle efter hånden.”
Winnie Dam Andersen håber, at den gamle mølle snart kan vende tilbage til hverdagen med gæster og en høj grad af socialt samvær for de frivillige omkring museet og mølledriften. Foto: Privat.
Møllen fra 1891 er stadig i drift, så hvis man vil lære mere om processen med formaling af korn, er den helt sikkert et besøg værd. Møllen drives i dag af Egedal Kommune. Foto: Finn Jørgensen, Egedal Arkiver og Museum.
Besøg Møllen:
Man kan bestille tid til at se Skenkelsø Mølle Museum tirsdag og torsdag formiddage. Der er dog også åbent for besøgende, der kommer forbi i dagstimerne. Det koster ikke noget at komme ind. Læs mere om møllen her.
I 2021 har museumsorganisationen ROMU fået det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. ROMU skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
30.06.2021
John Schmidt Andersen (V) foran Frederikssund Museum, Færgegården, hvor livet ved fjorden gennem tiden skildres. Det er for borgmesteren en hjørnesten i fortællingen om Frederikssund, der geografisk bliver delt i to af Roskilde Fjord. Foto: ROMU/Trine Sejthen.
I Frederikssund Kommune er naturen en meget aktiv del af at skabe et fællesskab i kommunen. Faktisk guider borgmesteren selv tilflyttere rundt i landskabet med et håb om, at de vil falde til, finde ro og føle sig som en del af kommunen. Vi har taget en snak borgmester John Schmidt Andersen om kulturarv og ikke mindst natur i denne artikel, der er en del af ROMU’s sommerserie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Når John Schmidt Andersen (V) sidder på en bænk ved Møllekrogen ved Selsø slot, bruser det i kroppen. Blikket glider på vandring over fjorden, helt ned til bunden, hvor spirene på Roskilde Domkirke giver øjnene en pause.
”Jeg får en sanseløs lykkefølelse i kroppen af det her langstrakte blik over forskellighederne ved fjorden. Min gamle far sagde altid: ”Hvad har vi da gjort, siden vi skal have det så godt? Det har jeg nok arvet.”
Det er naturen, han vender tilbage til igen og igen i en snak om kulturarven i Frederikssund Kommune, hvor han er borgmester. For mennesket har altid været forbundet med naturen, og det har man blik for, både i kommunen og på Frederikssund Museum, Færgegården. Her kan man i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ blive klogere på, hvordan fortidens mennesker søgte mod fjorden for at få mad på bordet eller sejle ud mod verden. Samtidig kan man udforske, hvordan mennesket i dag bruger fjordens natur – og måske blive inspirere til selv at udvide bekendtskabet.
”Den kan helt sikker være med til at skabe tætte forbindelser. Jeg elsker at gå rundt i naturen. Bare opdage og kigge. Det får mig til at tænke over, hvor stor en historie, vi er en del af,” siger John Schmidt Andersen
Borgmesteren som turguide
Ud over den bjergtagende skønhed har naturen en anden fordel: Den er let tilgængelig og nem at forstå. Uanset om småbørnsfamilien jagter det nærmeste ishus, eller den historieinteresserede pensionist spænder vandrestøvlerne på, så trænger historierne sig på.
”Når jeg står på de der gamle steder med en lang historie, får jeg altid refleksioner – hvordan var livet her, hvor gik de hen, når de var færdige i marken? Det er så fascinerende. Der har været så meget rum og plads til at dyrke naturen. Nu har vi så travlt hele tiden. Jeg har lyst til at rejse tilbage og se, hvordan det hele foregik. Altså, jeg ville ikke ønske, at jeg levede dengang. Men hvis man nu bare kunne gå lidt på sidelinjen og se, hvordan man levede.”
Faktisk står John Schmidt Andersen selv forrest i bussen med mikrofonen i hånden et par gange om året, hvor kommunen inviterer nye beboere på en sightseeing.
”Vi kører rundt i tre timer, mens jeg bare snakker og fortæller. Vi stopper ved kroen i Kulhuse og får kage og kaffe, men ellers kører vi bare. Kun på de store veje, vi kommer slet ikke ud i alle afkrogene. Der må de selv finde ud.”
Selv mener han ikke, at han kan finde nye steder i kommunen. Men det kan andre måske. De kan finde deres egen lille yndlingsplet, hvor de kan lade sig overvælde af historien, kulturen og naturen. Og måske mærke det samme brus af lykke som borgmesteren.
Fjorden, der deler og samler
I Frederikssund Kommune er naturen i høj grad præget af Roskilde Fjord, som deler kommunen i to dele, kun forbundet af broer. Mod vest ligger Skibby og Jægerspris, der tidligere var to selvstændige kommuner – det samme var Frederikssund og Slangerup, der ligger på fjordens østlige bred. Ved kommunalreformen i 2007 blev de fire kommuner samlet under en.
Frederikssund stod – som mange andre kommuner dengang – over for en proces med at samle trådene og skabe en fælles kommunal forståelse. Det blev ikke nemmere af, at kommunen rent fysisk er splittet af vand. Men undervejs gik noget op for John Schmidt Andersen.
”Jeg sad med på nogle workshops, hvor vi skulle finde ud af, hvad vi gerne ville fremhæve. Jeg havde mit liv i Slangerup med små børn, så jeg så nok ikke så meget andet end dagligdagen og motorvejen. Det var først, da vi lagde kommunerne sammen, at jeg opdagede, hvad der var på den anden side.”
Og da borgmesteren først løftede blikket, sænkede han det ikke igen. Han så slotte og smukke kirker, gamle teglværker og savværker. Han så traditioner for landbrug på den ene side af fjorden og på handel på den anden side. Og i centrum for det hele var naturen. Her fandt han den fælles historie, der ikke skelner til kommunegrænserne.
”Vi bor et sted med stor mangfoldighed, både blandt borgerne og i naturen. Vi har moræne-landskaberne, vi har åse, der er Roskilde Fjord, højmoser i Kulhuse og Hammer bakker. Vi har det hele,” lyder det begejstret for John Schmidt Andersen.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Frederikssund Museum, Færgegården kan du i den permanente udstilling ’Menneske og fjord’ gå på opdagelse i menneskets forhold til fjorden gennem tiden. Se praktisk info om blandt andet åbningstider på museet hjemmeside.
Selsø Slot er en herregård fra 1576 og et levende museum. Her er der mulighed for at lade sig føre tilbage i tiden i det statelige hus med store sale, vægmalerier og et velbevaret 1700-tals køkken i kælderen. Læs mere om slottet her.
Jægerspris Slot er både et kulturhistorisk museum og rammerne om en række kulturelle arrangementer. Her har blandt andet Christian den Fjerde haft sin gang og stået for en række ombygninger. Læs mere om slottet og se besøgstider her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af: Lene Steinbeck
24.06.2021
Lejre Museum ligger i smørhullet Gammel Lejre, som ikke bare rummer Lejres historie, men en central del af Danmarkshistorien. Og den fortælling smitter af på stoltheden hos borgerne i Lejre – og borgmesteren, Carsten Rasmussen (S). Foto: Jesper Skaane Bendix/ROMU.
Det er svært at sige Lejre, uden at nethinden fyldes med sagnhelte, konger og vikinger. Men Lejre er også en progressiv kommune med stor tilflytning, og der er en iboende bevidsthed om, at kulturarven ikke bare er noget, der foregår på et museum. Den bliver taget med på råd og tænkt ind i byfornyelse, historiefortælling – og endda i et nyetableret gin-destilleri. Det fortæller borgmester Carsten Rasmussen i denne artikel, der er en del af ROMU’s lille serie om kulturarv i Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund.
Hvis du som bare mildt historisk interesseret træder ud ad døren efter et besøg på Lejre Museum, vil blikket straks gå på opdagelse i en scene, der ikke giver øjnene ro. En skov af gamle høje, gravpladser, store haller og skibssætninger vidner om et landskab, der for lidt over et årtusinde siden dannede baggrund for nogle spændende kapitler i Danmarkshistorien.
I næsten 500 år var området omkring Gammel Lejre centrum for magt og konger i vikingetiden og yngre jernalder. Herfra udspringer historierne om den internationalt berømte sagnhelt Beowulf og om Skjoldungeslægten, som man mener er Danmarks første enekongeslægt.
I dag, mere end 1.000 år senere, sætter den fortælling stadig sit tydelige præg på kommunen. Ikke mindst efter de seneste årtiers udgravninger – blandt andet Danmarks største Kongehal, som blev fundet og udgravet af Lejre Museum og ROMU og genskabt af Sagnlandet Lejre.
”Det er en fortid, som er meget let tilgængelig og synlig. Når man bor i Lejre kommune, er der en stolthed over den stærke historie, der knytter sig til stedet. Over, at man kan gå ud på marken, stampe i jorden og sige: ’Det var jo lige her, det skete’. At her er Danmarks vugge,” siger Lejres borgmester, Carsten Rasmussen (S)
Derfor er området omkring Gammel Lejre uomgængeligt, når snakken falder på kulturarven i Lejre Kommune. Men kulturarv er meget mere og andet end noget, som foregik for 1.000 år siden. Det er borgmesteren ganske bevidst om.
”Det er jo klart, at jo længere, du kommer fra Gammel Lejre, jo tyndere bliver slægtskabet til historien om Beowulf. Så har vi for eksempel i stedet i den nordlige del halvøen Bramsnæsvig, som vi også kalder Dejligheden. Malere er strømmet hertil siden 1800-tallet, fordi det er et af de smukkeste og mest maleriske steder i hele Danmark.”
Byudvikling må ikke blive til afvikling
Han kalder selv Lejre en ”lidt mystisk” kommune. Den består af 49 landsbyer, og det tætteste, kommunen kommer på en ’hovedstad’, er Hvalsø med 4.000 sine indbyggere. Men det er ikke Lejre, der lægger ryg til mediernes historier om landsbydød og forladte lokalsamfund. Tværtimod.
”Vi er i virkeligheden i den modsatte situation. Vi har længe oplevet, at folk gerne vil flytte til Lejre. Og alle ville jo være glade for tilflytning, men vi holder faktisk lidt igen. Det er selvfølgelig en del af udviklingen, men det skal ske på en måde, så vi sikrer, at landsbyerne bevarer deres identitet. Det er jo også kulturarv,” fortæller Carsten Rasmussen.
For der ligger en vigtig opgave – som også har stor politisk bevågenhed i kommunen – i at balancere byfornyelse, udbygning og bevarelse.
”For dem, som flytter hertil, er det naturen og det grønne, som trækker. De uberørte landsbymiljøer omkring de gamle gadekær i Kattinge og Sæby. Det skal vi jo sikre os ikke forsvinder.”
Carsten Rasmussen understreger, at han godt ved, det er et positivt problem. Og kommunen tager hellere end gerne imod nye borgere – og nye ideer. For det kan også være med til at løfte kommunen og faktisk sætte kulturarven i spil på en helt ny måde.
En sluttet kulturarvsring
Det har Carsten Rasmussen oplevet et levende eksempel på for nyligt under et besøg på Vintre Møller – en gammel vandmølle, hvor der siden 1300-tallet blandt andet er blevet produceret mel, uld og øl ved Møllebækkens bred.
”Vintre Møller er et af de tidlige industrispor i kommunen. For 100 år siden var her et bryggeri, som måtte dreje nøglen om, da de gik nedenom og hjem, men nu får de gamle vandmøller en renæssance og genopstår i en ny skikkelse,” fortæller Carsten Rasmussen.
Som en anden Fugl Føniks har et lokalt destilleri nu etableret sig ved den gamle vandmølle for at producere gin og rom af lokale råvarer. Selve vandmøllen er ikke i brug til det nye destilleri, men bruges i stedet som besøgscenter, der sammen med det rindende vand fortæller et stykke kulturhistorie om den spæde industri i Lejre.
”Her er kulturarven i virkeligheden en del af brandingen. Det nye, som vi jo alle gerne vil have, er højere, forædlede fødevarer, som bygger på fortiden og på historien. Og det gør det i høj grad her,” lyder det fra Carsten Rasmussen.
Han er godt tilfreds med at være borgmester i en kommune, som hviler på solide historiske søjler, men samtidig sætter kulturarven i spil på nye måder. Hvor sagnkongernes fjerne fortid tager nutiden og fremskridtet i hånden og viser en vej, i stedet for at være modsætninger.
ROMU har det kulturhistoriske ansvar for Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund. Artiklen her er et afsnit af en lille serie, hvor vi tager temperaturen på kulturarven i de fire kommuner og spørger borgmestrene, hvilken rolle kulturarven spiller i henholdsvis Egedal, Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner.
FAKTA:
På Lejre Museum får du fortællingen om, hvorfor Gl. Lejre er kongerigets vugge. Her havde de tidligste konger i vikingetid og sen jernalder deres tronsæde gennem 500 år. I det smukke landskab lige ved museet kan du opleve stedet, hvor Danmarks største kongehal blev fundet og udgravet.
Se Lejre Museums priser og åbningstider her.
Vil du møde en flig af Lejres lidt nyere historie, så læg vejen forbi Gammel Kongsgaard, som ligger tæt på museet.
Læs om Gammel Kongsgaard her.
Hvis du gerne vil vide mere om Vintre Møller, kan du læse mere her. Du kan også følge destilleriet på facebook.
I Sagnlandet Lejre kan du blandt meget andet opleve den genskabte udgave af Danmarks største kongehal.
Se mere her.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
3.6.2021
Jakob Caspersen er ny museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård midt i Roskilde. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
Af Niels Hein
Museumsorganisationen ROMU vil tiltrække flere besøgende til Lützhøfts Købmandsgård og sikre, at den historiske gård fortsat er ét af roskildensernes mest elskede besøgssteder. Det sker med udvidede åbningstider og ansættelsen af en ny museumsinspektør.
Midt i Roskilde ligger den historiske Lützhøfts Købmandsgård, der åbnede i 1892, og som i dag fungerer som et levende købmandsmuseum. Der er salg af bolcher og kandis i håndfoldede kræmmerhuse samt hundredevis af andre traditionelle varer.
”Her kan man opleve et lille stykke af Roskilde, som det tog sig ud for ca. 100 år siden. Det er fortællingen om handel med både lokale varer og eksotiske produkter fra den anden side af kloden. Sammen med vores naboer i Slagtermuseet og på Håndværksmuseet er det også historien om de mange små virksomheder, der fik hjulene til at dreje rundt og om livet i købmandsgården. Om hårdt slid og søde minder fra bolchekrukken,” siger Jakob Caspersen, som netop er ansat som museumsinspektør på Lützhøfts Købmandsgård, en del af ROMU.
Historikeren var ansat på ét af ROMU’s andre besøgssteder, RAGNAROCK, men da han så muligheden for at blive museumsinspektør på en historisk perle, sprang han til:
“Det er helt unikke ved købmandsgården er, at den er så velbevaret. Ikke alene er bygningerne stort set uforandrede, det meste af inventaret er også stadig det originale. Det er lidt ligesom at gå ind i en museumsmontre hver dag, når man går på arbejde. Det bliver man aldrig træt af.” siger Jakob Caspersen.
Købmandsgården lukkede i 1979, hvorefter den blev indrettet som levende museum, og forretningen blev ført tilbage, som den kunne have set ud i 1920’erne.
Det er museumsinspektør Jakob Caspersen selv der kommer til at betjene kunderne i butikken. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“I 1920’erne var købmandshandlen under forandring. Mærkevarer indpakket i farvestrålende emballage fra fabrik vandt frem på bekostning af de varer, som købmanden selv stod og vejede af på disken. I købmandsgården kan man opleve begge dele,” forklarer Jakob Caspersen.
I ønsket, om at flere skal opleve den historiske købmandsgård, har besøgsstedet valgt at udvide åbningstiderne. Fra 1. juni er åbningstiderne 12-16 tirsdag – fredag, og 10-14 om lørdagen.
“På den måde gør vi det nemmere for folk at planlægge deres besøg eller kigge forbi, når de alligevel er ude at handle i Algade,” siger museumsinspektøren, der lige så stille begynder at lægge planer for, hvordan købmandsgårdens historie skal formidles til især de yngre generationer:
”Da Lützhøfts gik fra at være en købmandsforretning til at være et museum i 1982, var 1920’erne stadig i mands minde. Her kunne bedsteforældre vise deres barndom frem til børnebørnene. Knap 40 år senere er der brug for, at vi gentænker dele af formidlingen, så generationer, der kun er vokset op med supermarkeder og onlineshopping, også kan relatere sig til historien.” siger han.
I gården bag købmandsforretningen ligger de gamle korn- og varemagasiner fra 1700- og 1800-tallet, hvor besøgende kan opleve atmosfæren fra en tid, hvor Roskildes byliv stadig var præget af brostensbelagte gader, hestevogne og fritgående høns.
Den stemningsfulde gård bag købmandsforretningen skal snart bebos af fritgående høns. Foto: Daniel T. N. Rasmussen/ROMU
“Besøgsstedet er allerede elsket af mange roskildensere, men vi skal skabe endnu mere liv og fortælle endnu mere historie i Lützhøfts Købmandsgård,” siger museumsinspektøren, som selv kommer til at stå bag disken, når besøgende træder ind i forretningen.
”Med ansættelsen af Jakob Caspersen sikrer vi, at der kommer fuldt fokus på Lützhøfts Købmandsgård som et åbent og inviterende besøgssted midt i den aktive bymidte. Det vil roskildenserne stille og roligt komme til at mærke mere til over de kommende år,” siger formidlingschef Sidsel Risted Staun.
Jakob Caspersen:
Lützhøfts Købmandsgård:
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.