Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Lejre Museum, Frederikssund Museum, Færgegården og her Roskilde Museum er under normale omstændigheder populære udflugtsmål for skoleklasser. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af 581 skoleklasser på tværs af besøgssteder. Foto: ROMU
Fra mandag den 8. februar bliver det igen muligt at inddrage et museumsbesøg i undervisningen for 0. – 4. klasse i Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner. ROMU åbner tre af sine besøgssteder for netop denne særlige gruppe af besøgende.
Det er ikke kun skolehungrende børn og deres forældre, der glæder sig over regeringens udmelding den 1. februar, om at de yngste skoleelever kan vende tilbage i til klasselokalerne.
Også i ROMU, hvor alle besøgssteder i ugevis har været lukkede, var det en særdeles glædelig nyhed. Den betyder nemlig, at museumsorganisationen igen kan invitere netop de yngste elever ind på Roskilde Museum, Lejre Museum og Frederikssund Museum, Færgegården, under særlige forholdsregler naturligvis.
”Det er et skønt lyspunkt i en ellers hård tid”, fortæller Louise Dahl Christensen, museumsinspektør med ansvar for læring og undervisning.
”Eleverne har i ugevis måttet holde sig hjemme i nogle ret ensformige rammer. Men nu får de mulighed for, ikke alene at komme hen og være sammen på skolen igen, men også at komme ud i verden og få nye indtryk på ellers lukkede museer. Og vi er så klar til at modtage dem”.
På Lejre Museum og Roskilde Museum åbner alle undervisningstilbud med det samme, besøg i Roskilde Domkirke er dog undtaget.
På Frederikssund Museum, Færgegården bliver det nu muligt for lærere at booke undervisningsforløb med besøg, der falder fra 1. marts og resten af skoleåret.
”Vi har taget en beslutning i ROMU om at åbne, når vi kan. Det er det, vi gør her, og det er rigtig dejligt, at vi nu kan få en lille flig af dagligdagen tilbage og formidle kulturarven i ansigt-til-ansigt-møder igen,” siger Sidsel Risted Staun, som er formidlingschef i ROMU.
For de elever, der endnu har en dagligdag med undervisning bag skærmen, er der dog også hjælp at hente hos ROMU:
”Selv om det ikke er alle eleverne, der kan komme på museum endnu, så skal de ældre årgange ikke snydes. Vi tilbyder fortsat en lang række undervisningsaktiviteter, som kan inddrages i fjernundervisningen – og også her er der mange muligheder for at flytte undervisningen ud, så eleverne kan opleve kulturhistorien i nærområdet”, fortæller Louise Dahl Christensen
Under ordnede forhold
Ved skolebesøg på museerne sikrer ROMU, at der kun kommer det antal børn, som museerne forsvarligt kan rumme, ligesom museumsorganisationen følger alle myndighedernes anbefalinger for sikkerhed og sundhed for uddannelses- og kulturinstitutioner.
Adgang til museerne for 0.-4. klasser kan alene ske som led i undervisning, som skolerne booker på forhånd og aftaler konkret tid og sted med ROMU om. Booking sker via tlf. 51 70 70 71 eller mail booking@romu.dk.
Under normale omstændigheder er det populært blandt kommunernes undervisere at inddrage et af ROMUs besøgssteder i undervisningen. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af skoleklasser 581 gange på tværs af besøgssteder.
ROMU har fortsat lukket for samtlige besøgssteder for alle øvrige besøgende i henhold til myndighedernes krav, foreløbig indtil 28. februar 2021.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
’Viften’, som var lavet af kunstnerkollektivet Båll & Brand, strålede over Stændertorvet og kunne ses op til 20 kilometer væk. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Som alt andet var årets Lysfest en anderledes oplevelse. Men når intet er som det plejer, opstår nye muligheder. Lysfest2021 blev en dejlig, lang og meningsfuld fest, som gav et mål for de efterhånden mange gåture.
Fjorden fik en seriøs konkurrent i sidste uge. På de sociale medier måtte udsigten over det smukke, kolde vand dele pladsen med Roskilde by, der var oplyst fra ende til anden. Lysfest2021, som var et tiltrængt skud kultur og lys, lokkede nemlig i høj grad roskildenserne til at rette støvlesnuderne mod Kulturstrøget.
Planlægningen med at sprede festen ud over flere dage for at undgå store forsamlinger ser ud til at have virket efter hensigten. Der var mange mennesker i gaderne, men de fordelte sig flot over hele byen og hele ugen.
Begejstring på Facebook
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygger af både børn og voksne, der var dukket op for at nyde Tokyo Blues værk ’LYSEKKO’, og Stændertorvet blev oplyst af Båll & Brands installation ’Viften’, som lyste hen over byens tage. Værket er designet til at kunne ses på lang afstand, og på Facebook kunne man se, at der blev kigget med hele 20 kilometer væk.
Her kunne man også læse en tilfredshed med, at festen trods verdens tilstand blev afholdt. Kommentarer som ”Det er skønt, at I også gennemførte lysfesten i år” og ”Så dejligt at få den traditionsrige runde langs Kulturstrøget” bekræfter arrangørerne i, at de har tænkt rigtigt fra begyndelsen. De har nemlig lagt mere vægt på at nytænke coronavenlige formater, end at festen skulle ligne sig selv og dermed risikere en aflysning.
”Vi har jo fra begyndelsen vidst, at vi måtte tilpasse undervejs, fordi virkeligheden hele tiden ændrede sig. Og et af de forbehold, vi tog, var at sprede lysfesten ud over flere dage,” siger Sidsel Risted Staun, der er formidlings- og kommunikationschef på Roskilde Museum.
Lysfest over flere dage var et hit
Museet er en af de otte kulturinstitutioner, der udgør Kulturstrøget og står bag Lysfesten. Og her har årets udgave da også sat gang i tankerne om de kommende års lysfester.
”Når vi spreder det ud over fem aftener i stedet for en, får vi jo glæde af de store installationer over en længere periode. Så det er da klart noget vi ser på – om det kunne være en model, som vi vil bruge fremover,” siger Sidsel Risted Staun.
Styregruppen bag Lysfesten skal mødes i midten af februar og evaluere arrangementet, og her vil man blandt andet også drøfte, om nogle af årets tiltag skal vende tilbage næste år.
Der er stadig mulighed for at nyde lyskunst i byen resten af vinteren. Går man en tur langs Kulturstrøget i løbet af februar, kan man ved Kreativt hus for børn – Algade 31 se værket ’Skyggernes hus – et øjeblik’. Værket er lavet af elever fra 5.b på Østervangsskolen i samarbejde med billedkunstner Maria Lau Krogh. Værket kan ses i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygge ved værket ’LYSEKKO’. Det er kunstnergruppen Tokyo Blue, der står bag den farvestrålende installation. Foto: Herbert F. Kristiansen
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Udgravning i Skomagergade 19 i Roskilde i 1997, hvor der bl.a. blev udgravet et latrin fra 1100-tallet. Bag arkæologen ses de tykke middelalderlige affaldslag og rester af lergulve fra huse på stedet. Foto: ROMU
Hvad var der på middagsbordet hos den kirkelige elite i middelalderen? Og hvornår begyndte vi at spise eksotiske varer som agurk og figner her i Danmark? Svarene skal vi ikke lede efter i de skriftlige kilder, men i affaldsbunker og 1000 år gamle latriner.
Arkæologens arbejde…? Det er noget med at vende jorden for at finde guld, smykker og andre spændende efterladenskaber fra en svunden tid. Som for eksempel afføring. I dag vil arkæologer nemlig lige så gerne finde et latrin som en guldring. For når arkæologien og naturvidenskaben tager hinanden i hånden, kan de efterhånden komme meget tæt på et levet liv – selv om det blev levet for 1000 år siden.
Da arkæologer i 1990’erne gravede forskellige steder i Roskilde, fandt man affaldsbunker og indhold fra latriner. Blandt andet ved Skomagergade og Provstevænget. Dengang blev de sporadisk undersøgt – men nu er teknologien blevet bedre til at skille en bunke afføring ad og dissekere den for historier.
Derfor er de gamle fund blevet hevet frem igen. Et hold forskere fra Nationalmuseet har kigget nærmere på 12 latriner, deriblandt de to fra Roskilde, for at undersøge madvaner i perioden fra vikingetiden til renæssancen – fra omkring år 800 til 1680’erne.
Agurker og rabarber kommer til Danmark
Forskerne konkluderer i en artikel, at de blandt andet har fundet plantearter, som man aldrig tidligere har kunnet placere i middelalderen.
”Der er fundet rester af rabarber og agurk, og det er det tidligste, vi har set dem i Danmark. Tidligere mente man, at agurken først kom hertil i 1700-tallet, længe efter middelalderen,” siger Jesper Langkilde, som er medforfatter på artiklen og museumsinspektør ved ROMU.
Det er måske i sig selv ikke så vigtigt, om de spiste agurker i middelalderen eller ej. Men når man kan følge agurkens vandring fra Asien til Europa, hvor den bliver udbredt af romerne, så fortæller den meget mere end historien om et middagsbord.
”Vi ved fra arkæologien og de skriftlige kilder, at der sker rigtig mange forandringer i den her periode. For eksempel får vi nye handelsnetværk, som gør at vi får fødevarer fra andre områder og i større mængder end tidligere.”
Jagten på fignerne
I middelalderen er det de tyske hansestæder, der dominerer handelen og har nye varer med. Jesper Langkilde nævner figner som et eksempel på en frugt, der begynder at dukke op i Danmark fra Sydeuropa. Det er bare ikke noget, der fylder så meget i de skriftlige kilder, hvor konger, krige og katastrofer ofte fortrænger dagligdag og husholdning.
”Men i sådan noget som toldbøger fra de nordtyske hansestæders havne kan man se, hvilke varer, der kom ind. Fx kom der alene i 1485-86 ikke mindre end 500 tons figner til Hamborg! De skriftlige kilder fortæller os ikke, hvor de figner blev af, og hvor mange, der nåede videre til Danmark. Men her kan arkæologien og naturvidenskaben hjælpe med at undersøge, hvor langt varerne kom ud. Er det for eksempel kun i hjem af høj status, man får figner?”
Faktisk kan man med så mikroskopisk materiale som pollen fastslå, hvad der har været i en husholdning for 1000 år siden. Og det kan både give ny viden og underbygge de skriftlige kilder. For eksempel at man lærer nye måder at brygge øl på.
”Tidligere brugte man porse i ølbrygningen. I middelalderen går man over til humle, formentlig under indflydelse fra hansestæderne. I de tidlige latriner kan vi finde spor efter porse, men efterhånden erstattes porsen af humle.”
Fællestræk med middelalderfolket
Derfor er det ikke ligegyldigt, om de kirkelige embedsmænd på Provstevænget har haft figner og agurker i husholdningen. Madvaner er med til at fortælle en meget større historie.
”Når man identificerer nye ting, kan man lige pludselig dokumentere forbindelser mellem dele af verden. Det siger noget om, hvordan varer – men også ideer – flytter sig. Der sker en udveksling mellem mennesker, og latrinet er med til at knytte disse opdagelser meget specifikt til et sted,” siger Jesper Langkilde.
Derudover kan det måske også være med til at kaste lidt lys over ’den mørke middelalder’.
”Vi er nok tilbøjelige til at se på de mennesker og samfund som tilbagestående og primitive. Men med forskning som denne kommer vi meget tæt på, hvordan de har levet og spist. Vi får et indblik i, at de har levet af noget, som vi også lever af i dag og forstår dem måske lidt bedre. Det sætter tidsspændet lidt i perspektiv – og gør det nok i virkeligheden mindre,” slutter Jesper Langkilde.
Udgravningen af P-huset på Sortebrødre Plads i Roskilde i 2017 var et andet projekt – men man fandt også latrinaffald, der siger en masse om middelalderens madvaner. Foto: Roskilde Avis
Jesper Langkilde er museumsinspektør ved ROMU og medforfatter på artiklen Fragments of meals in eastern Denmark from the Viking Age to the Renaissance: New evidence from organic remains in latrines. Artiklen er baseret på undersøgelser af 12 latriner fra perioden ca. 800-1680.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Viften over Stændertorvet. Lysinstallationen er opsat af kunstnergruppen Båll & Brand. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Roskilde Kloster blev farvet blødrødt med stemningsfulde – og lidt uhyggelige – blå vinduer. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Viften kastede sine lange stråler, beskyttende over Roskilde. Her Stændertorvet og Sankt Laurentii. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Museet for Samtidskunst sendte kærlighedens farve ud i byen. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Lysekko af kunstergruppen Tokyo Blue over Bibliotekshaven. Foto: Herbert F. Kristiansen
Kreativt hus for børn i Algade havde regnbuetema. Foto: ROMU
Det samme havde Roskilde Museum. Foto: ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Det bakkede skovområdet bag Tadre Mølle er især et yndet udflugtsmål for cyklister på mountainbikes. Foto: Niels Hein/ROMU
Det er stadig muligt at få kulturhistoriske oplevelser under nedlukningen. For selv om Tadre Mølles butik og café er lukket, flokkes cyklister, hundeluftere og friluftsmennesker stadig til området omkring den historiske vandmølle.
Tadre Mølle ligger netop der, hvor å, skov og marker møder hinanden. En sti bugter sig ind mellem møllegårdens hvide, stråtækte bygninger, løber over åen og forsvinder ind i skoven.
Der er masser af aktivitet i området, for selvom de fleste kulturinstitutioner for tiden er lukket, lokker Tadre Mølle stadig med sine naturskønne omgivelser.
“Vi tager tit en formiddagstur omkring møllegården og et smut ind i skoven. For her kan vi få det hele – vand, skov og historie,” fortæller familien Priess.
Familiens to børn går til dagligt i naturbørnehave, men også weekenderne bruges i naturen omkring Tadre Mølle, hvor børnene især er optaget af mølledammen og møllehjulet.
“De elsker alt med vand, og vores ældste har netop spurgt ind til, hvordan vandmøller egentlig fungerer. Så fik vi en god snak om det,” fortæller moren.
Nysgerrigheden kan også blive stillet af en håndfuld informationsskilte, der er placeret rundt omkring i området. De fortæller om møllegårdens historie og fortidens mølleteknologi.
Der har ligget vandmøller på området siden middelalderen. Den nuværende er fra 1800-tallet og stadig fuld funktionsdygtig. Foto: Niels Hein/ROMU
Området er flittigt besøgt af børnefamilier, hundeluftere, cyklister og friluftsmennesker.
“Det vidunderlige ved Tadre Mølle er det frodige område, det sanselige mølleværk og den historiske atmosfære. Stedet oser af passion, kulturhistorie og prægtig natur – og det glæder mig helt ind i hjertet, at folk nyder området, formidlingen og møllen som udflugtsmål i denne tid,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø, der blandt andet arbejder med udviklingen af Lejre Museum, Gl. Kongsgaard og Tadre Mølle.
Nogle af områdets gæster passerer møllegården i høj fart. Andre spadserer langsomt rundt i den historiske have eller ad den lille sti rundt om mølledammen:
“Jeg kommer her i hvert fald fire-fem gange om året. Jeg tager en lille tur rundt om mølledammen, og lægger mærke til hvordan årstidernes skifter,” siger Benny Andersen.
Denne gang har pensionisten især bemærket vandstanden:
“Der er virkelig meget vand i dammen, og det bruser ud fra slusen dernede,” siger han og peger.
Den gamle vandmølle er fuldt funktionsdygtig. Og når landets kulturinstitutioner igen åbner, kan foreningen Tadre Mølles Venner atter sætte vand på møllehjulet og male korn på den gamle stenkværn.
“Hos ROMU glæder vi os selvfølgelig til sammen med Tadre Mølles Venner at til invitere indenfor igen, og mens vi venter spændt på dét, vil jeg foreslå alle at bruge weekenden på en tur forbi nyttehaverne, mølledammen og stisystemerne,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Møllegården kan nydes udefra hver eneste dag, til fods eller på cykel. Der er en offentlig parkeringsplads tæt på møllen.
Pensionist Benny Andersen besøger møllegården flere gange årligt, og har denne gang bemærket den høje vandstand i Mølledammen, bag sig. Foto: Niels Hein/ROMU
Om Tadre Mølle:
Besøg møllen:
Tadre Møllevej 23, 4330 Hvalsø
Vil du være frivillig ved Tadre Mølle?
Meld dig som frivillig i Tadre Mølles Venner eller ved et af ROMUs andre besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Lejre Museum, Frederikssund Museum, Færgegården og her Roskilde Museum er under normale omstændigheder populære udflugtsmål for skoleklasser. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af 581 skoleklasser på tværs af besøgssteder. Foto: ROMU
Fra mandag den 8. februar bliver det igen muligt at inddrage et museumsbesøg i undervisningen for 0. – 4. klasse i Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner. ROMU åbner tre af sine besøgssteder for netop denne særlige gruppe af besøgende.
Det er ikke kun skolehungrende børn og deres forældre, der glæder sig over regeringens udmelding den 1. februar, om at de yngste skoleelever kan vende tilbage i til klasselokalerne.
Også i ROMU, hvor alle besøgssteder i ugevis har været lukkede, var det en særdeles glædelig nyhed. Den betyder nemlig, at museumsorganisationen igen kan invitere netop de yngste elever ind på Roskilde Museum, Lejre Museum og Frederikssund Museum, Færgegården, under særlige forholdsregler naturligvis.
”Det er et skønt lyspunkt i en ellers hård tid”, fortæller Louise Dahl Christensen, museumsinspektør med ansvar for læring og undervisning.
”Eleverne har i ugevis måttet holde sig hjemme i nogle ret ensformige rammer. Men nu får de mulighed for, ikke alene at komme hen og være sammen på skolen igen, men også at komme ud i verden og få nye indtryk på ellers lukkede museer. Og vi er så klar til at modtage dem”.
På Lejre Museum og Roskilde Museum åbner alle undervisningstilbud med det samme, besøg i Roskilde Domkirke er dog undtaget.
På Frederikssund Museum, Færgegården bliver det nu muligt for lærere at booke undervisningsforløb med besøg, der falder fra 1. marts og resten af skoleåret.
”Vi har taget en beslutning i ROMU om at åbne, når vi kan. Det er det, vi gør her, og det er rigtig dejligt, at vi nu kan få en lille flig af dagligdagen tilbage og formidle kulturarven i ansigt-til-ansigt-møder igen,” siger Sidsel Risted Staun, som er formidlingschef i ROMU.
For de elever, der endnu har en dagligdag med undervisning bag skærmen, er der dog også hjælp at hente hos ROMU:
”Selv om det ikke er alle eleverne, der kan komme på museum endnu, så skal de ældre årgange ikke snydes. Vi tilbyder fortsat en lang række undervisningsaktiviteter, som kan inddrages i fjernundervisningen – og også her er der mange muligheder for at flytte undervisningen ud, så eleverne kan opleve kulturhistorien i nærområdet”, fortæller Louise Dahl Christensen
Under ordnede forhold
Ved skolebesøg på museerne sikrer ROMU, at der kun kommer det antal børn, som museerne forsvarligt kan rumme, ligesom museumsorganisationen følger alle myndighedernes anbefalinger for sikkerhed og sundhed for uddannelses- og kulturinstitutioner.
Adgang til museerne for 0.-4. klasser kan alene ske som led i undervisning, som skolerne booker på forhånd og aftaler konkret tid og sted med ROMU om. Booking sker via tlf. 51 70 70 71 eller mail booking@romu.dk.
Under normale omstændigheder er det populært blandt kommunernes undervisere at inddrage et af ROMUs besøgssteder i undervisningen. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af skoleklasser 581 gange på tværs af besøgssteder.
ROMU har fortsat lukket for samtlige besøgssteder for alle øvrige besøgende i henhold til myndighedernes krav, foreløbig indtil 28. februar 2021.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
’Viften’, som var lavet af kunstnerkollektivet Båll & Brand, strålede over Stændertorvet og kunne ses op til 20 kilometer væk. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Som alt andet var årets Lysfest en anderledes oplevelse. Men når intet er som det plejer, opstår nye muligheder. Lysfest2021 blev en dejlig, lang og meningsfuld fest, som gav et mål for de efterhånden mange gåture.
Fjorden fik en seriøs konkurrent i sidste uge. På de sociale medier måtte udsigten over det smukke, kolde vand dele pladsen med Roskilde by, der var oplyst fra ende til anden. Lysfest2021, som var et tiltrængt skud kultur og lys, lokkede nemlig i høj grad roskildenserne til at rette støvlesnuderne mod Kulturstrøget.
Planlægningen med at sprede festen ud over flere dage for at undgå store forsamlinger ser ud til at have virket efter hensigten. Der var mange mennesker i gaderne, men de fordelte sig flot over hele byen og hele ugen.
Begejstring på Facebook
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygger af både børn og voksne, der var dukket op for at nyde Tokyo Blues værk ’LYSEKKO’, og Stændertorvet blev oplyst af Båll & Brands installation ’Viften’, som lyste hen over byens tage. Værket er designet til at kunne ses på lang afstand, og på Facebook kunne man se, at der blev kigget med hele 20 kilometer væk.
Her kunne man også læse en tilfredshed med, at festen trods verdens tilstand blev afholdt. Kommentarer som ”Det er skønt, at I også gennemførte lysfesten i år” og ”Så dejligt at få den traditionsrige runde langs Kulturstrøget” bekræfter arrangørerne i, at de har tænkt rigtigt fra begyndelsen. De har nemlig lagt mere vægt på at nytænke coronavenlige formater, end at festen skulle ligne sig selv og dermed risikere en aflysning.
”Vi har jo fra begyndelsen vidst, at vi måtte tilpasse undervejs, fordi virkeligheden hele tiden ændrede sig. Og et af de forbehold, vi tog, var at sprede lysfesten ud over flere dage,” siger Sidsel Risted Staun, der er formidlings- og kommunikationschef på Roskilde Museum.
Lysfest over flere dage var et hit
Museet er en af de otte kulturinstitutioner, der udgør Kulturstrøget og står bag Lysfesten. Og her har årets udgave da også sat gang i tankerne om de kommende års lysfester.
”Når vi spreder det ud over fem aftener i stedet for en, får vi jo glæde af de store installationer over en længere periode. Så det er da klart noget vi ser på – om det kunne være en model, som vi vil bruge fremover,” siger Sidsel Risted Staun.
Styregruppen bag Lysfesten skal mødes i midten af februar og evaluere arrangementet, og her vil man blandt andet også drøfte, om nogle af årets tiltag skal vende tilbage næste år.
Der er stadig mulighed for at nyde lyskunst i byen resten af vinteren. Går man en tur langs Kulturstrøget i løbet af februar, kan man ved Kreativt hus for børn – Algade 31 se værket ’Skyggernes hus – et øjeblik’. Værket er lavet af elever fra 5.b på Østervangsskolen i samarbejde med billedkunstner Maria Lau Krogh. Værket kan ses i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygge ved værket ’LYSEKKO’. Det er kunstnergruppen Tokyo Blue, der står bag den farvestrålende installation. Foto: Herbert F. Kristiansen
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Udgravning i Skomagergade 19 i Roskilde i 1997, hvor der bl.a. blev udgravet et latrin fra 1100-tallet. Bag arkæologen ses de tykke middelalderlige affaldslag og rester af lergulve fra huse på stedet. Foto: ROMU
Hvad var der på middagsbordet hos den kirkelige elite i middelalderen? Og hvornår begyndte vi at spise eksotiske varer som agurk og figner her i Danmark? Svarene skal vi ikke lede efter i de skriftlige kilder, men i affaldsbunker og 1000 år gamle latriner.
Arkæologens arbejde…? Det er noget med at vende jorden for at finde guld, smykker og andre spændende efterladenskaber fra en svunden tid. Som for eksempel afføring. I dag vil arkæologer nemlig lige så gerne finde et latrin som en guldring. For når arkæologien og naturvidenskaben tager hinanden i hånden, kan de efterhånden komme meget tæt på et levet liv – selv om det blev levet for 1000 år siden.
Da arkæologer i 1990’erne gravede forskellige steder i Roskilde, fandt man affaldsbunker og indhold fra latriner. Blandt andet ved Skomagergade og Provstevænget. Dengang blev de sporadisk undersøgt – men nu er teknologien blevet bedre til at skille en bunke afføring ad og dissekere den for historier.
Derfor er de gamle fund blevet hevet frem igen. Et hold forskere fra Nationalmuseet har kigget nærmere på 12 latriner, deriblandt de to fra Roskilde, for at undersøge madvaner i perioden fra vikingetiden til renæssancen – fra omkring år 800 til 1680’erne.
Agurker og rabarber kommer til Danmark
Forskerne konkluderer i en artikel, at de blandt andet har fundet plantearter, som man aldrig tidligere har kunnet placere i middelalderen.
”Der er fundet rester af rabarber og agurk, og det er det tidligste, vi har set dem i Danmark. Tidligere mente man, at agurken først kom hertil i 1700-tallet, længe efter middelalderen,” siger Jesper Langkilde, som er medforfatter på artiklen og museumsinspektør ved ROMU.
Det er måske i sig selv ikke så vigtigt, om de spiste agurker i middelalderen eller ej. Men når man kan følge agurkens vandring fra Asien til Europa, hvor den bliver udbredt af romerne, så fortæller den meget mere end historien om et middagsbord.
”Vi ved fra arkæologien og de skriftlige kilder, at der sker rigtig mange forandringer i den her periode. For eksempel får vi nye handelsnetværk, som gør at vi får fødevarer fra andre områder og i større mængder end tidligere.”
Jagten på fignerne
I middelalderen er det de tyske hansestæder, der dominerer handelen og har nye varer med. Jesper Langkilde nævner figner som et eksempel på en frugt, der begynder at dukke op i Danmark fra Sydeuropa. Det er bare ikke noget, der fylder så meget i de skriftlige kilder, hvor konger, krige og katastrofer ofte fortrænger dagligdag og husholdning.
”Men i sådan noget som toldbøger fra de nordtyske hansestæders havne kan man se, hvilke varer, der kom ind. Fx kom der alene i 1485-86 ikke mindre end 500 tons figner til Hamborg! De skriftlige kilder fortæller os ikke, hvor de figner blev af, og hvor mange, der nåede videre til Danmark. Men her kan arkæologien og naturvidenskaben hjælpe med at undersøge, hvor langt varerne kom ud. Er det for eksempel kun i hjem af høj status, man får figner?”
Faktisk kan man med så mikroskopisk materiale som pollen fastslå, hvad der har været i en husholdning for 1000 år siden. Og det kan både give ny viden og underbygge de skriftlige kilder. For eksempel at man lærer nye måder at brygge øl på.
”Tidligere brugte man porse i ølbrygningen. I middelalderen går man over til humle, formentlig under indflydelse fra hansestæderne. I de tidlige latriner kan vi finde spor efter porse, men efterhånden erstattes porsen af humle.”
Fællestræk med middelalderfolket
Derfor er det ikke ligegyldigt, om de kirkelige embedsmænd på Provstevænget har haft figner og agurker i husholdningen. Madvaner er med til at fortælle en meget større historie.
”Når man identificerer nye ting, kan man lige pludselig dokumentere forbindelser mellem dele af verden. Det siger noget om, hvordan varer – men også ideer – flytter sig. Der sker en udveksling mellem mennesker, og latrinet er med til at knytte disse opdagelser meget specifikt til et sted,” siger Jesper Langkilde.
Derudover kan det måske også være med til at kaste lidt lys over ’den mørke middelalder’.
”Vi er nok tilbøjelige til at se på de mennesker og samfund som tilbagestående og primitive. Men med forskning som denne kommer vi meget tæt på, hvordan de har levet og spist. Vi får et indblik i, at de har levet af noget, som vi også lever af i dag og forstår dem måske lidt bedre. Det sætter tidsspændet lidt i perspektiv – og gør det nok i virkeligheden mindre,” slutter Jesper Langkilde.
Udgravningen af P-huset på Sortebrødre Plads i Roskilde i 2017 var et andet projekt – men man fandt også latrinaffald, der siger en masse om middelalderens madvaner. Foto: Roskilde Avis
Jesper Langkilde er museumsinspektør ved ROMU og medforfatter på artiklen Fragments of meals in eastern Denmark from the Viking Age to the Renaissance: New evidence from organic remains in latrines. Artiklen er baseret på undersøgelser af 12 latriner fra perioden ca. 800-1680.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Viften over Stændertorvet. Lysinstallationen er opsat af kunstnergruppen Båll & Brand. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Roskilde Kloster blev farvet blødrødt med stemningsfulde – og lidt uhyggelige – blå vinduer. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Viften kastede sine lange stråler, beskyttende over Roskilde. Her Stændertorvet og Sankt Laurentii. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Museet for Samtidskunst sendte kærlighedens farve ud i byen. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Lysekko af kunstergruppen Tokyo Blue over Bibliotekshaven. Foto: Herbert F. Kristiansen
Kreativt hus for børn i Algade havde regnbuetema. Foto: ROMU
Det samme havde Roskilde Museum. Foto: ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Det bakkede skovområdet bag Tadre Mølle er især et yndet udflugtsmål for cyklister på mountainbikes. Foto: Niels Hein/ROMU
Det er stadig muligt at få kulturhistoriske oplevelser under nedlukningen. For selv om Tadre Mølles butik og café er lukket, flokkes cyklister, hundeluftere og friluftsmennesker stadig til området omkring den historiske vandmølle.
Tadre Mølle ligger netop der, hvor å, skov og marker møder hinanden. En sti bugter sig ind mellem møllegårdens hvide, stråtækte bygninger, løber over åen og forsvinder ind i skoven.
Der er masser af aktivitet i området, for selvom de fleste kulturinstitutioner for tiden er lukket, lokker Tadre Mølle stadig med sine naturskønne omgivelser.
“Vi tager tit en formiddagstur omkring møllegården og et smut ind i skoven. For her kan vi få det hele – vand, skov og historie,” fortæller familien Priess.
Familiens to børn går til dagligt i naturbørnehave, men også weekenderne bruges i naturen omkring Tadre Mølle, hvor børnene især er optaget af mølledammen og møllehjulet.
“De elsker alt med vand, og vores ældste har netop spurgt ind til, hvordan vandmøller egentlig fungerer. Så fik vi en god snak om det,” fortæller moren.
Nysgerrigheden kan også blive stillet af en håndfuld informationsskilte, der er placeret rundt omkring i området. De fortæller om møllegårdens historie og fortidens mølleteknologi.
Der har ligget vandmøller på området siden middelalderen. Den nuværende er fra 1800-tallet og stadig fuld funktionsdygtig. Foto: Niels Hein/ROMU
Området er flittigt besøgt af børnefamilier, hundeluftere, cyklister og friluftsmennesker.
“Det vidunderlige ved Tadre Mølle er det frodige område, det sanselige mølleværk og den historiske atmosfære. Stedet oser af passion, kulturhistorie og prægtig natur – og det glæder mig helt ind i hjertet, at folk nyder området, formidlingen og møllen som udflugtsmål i denne tid,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø, der blandt andet arbejder med udviklingen af Lejre Museum, Gl. Kongsgaard og Tadre Mølle.
Nogle af områdets gæster passerer møllegården i høj fart. Andre spadserer langsomt rundt i den historiske have eller ad den lille sti rundt om mølledammen:
“Jeg kommer her i hvert fald fire-fem gange om året. Jeg tager en lille tur rundt om mølledammen, og lægger mærke til hvordan årstidernes skifter,” siger Benny Andersen.
Denne gang har pensionisten især bemærket vandstanden:
“Der er virkelig meget vand i dammen, og det bruser ud fra slusen dernede,” siger han og peger.
Den gamle vandmølle er fuldt funktionsdygtig. Og når landets kulturinstitutioner igen åbner, kan foreningen Tadre Mølles Venner atter sætte vand på møllehjulet og male korn på den gamle stenkværn.
“Hos ROMU glæder vi os selvfølgelig til sammen med Tadre Mølles Venner at til invitere indenfor igen, og mens vi venter spændt på dét, vil jeg foreslå alle at bruge weekenden på en tur forbi nyttehaverne, mølledammen og stisystemerne,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Møllegården kan nydes udefra hver eneste dag, til fods eller på cykel. Der er en offentlig parkeringsplads tæt på møllen.
Pensionist Benny Andersen besøger møllegården flere gange årligt, og har denne gang bemærket den høje vandstand i Mølledammen, bag sig. Foto: Niels Hein/ROMU
Om Tadre Mølle:
Besøg møllen:
Tadre Møllevej 23, 4330 Hvalsø
Vil du være frivillig ved Tadre Mølle?
Meld dig som frivillig i Tadre Mølles Venner eller ved et af ROMUs andre besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Lejre Museum, Frederikssund Museum, Færgegården og her Roskilde Museum er under normale omstændigheder populære udflugtsmål for skoleklasser. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af 581 skoleklasser på tværs af besøgssteder. Foto: ROMU
Fra mandag den 8. februar bliver det igen muligt at inddrage et museumsbesøg i undervisningen for 0. – 4. klasse i Lejre, Roskilde og Frederikssund kommuner. ROMU åbner tre af sine besøgssteder for netop denne særlige gruppe af besøgende.
Det er ikke kun skolehungrende børn og deres forældre, der glæder sig over regeringens udmelding den 1. februar, om at de yngste skoleelever kan vende tilbage i til klasselokalerne.
Også i ROMU, hvor alle besøgssteder i ugevis har været lukkede, var det en særdeles glædelig nyhed. Den betyder nemlig, at museumsorganisationen igen kan invitere netop de yngste elever ind på Roskilde Museum, Lejre Museum og Frederikssund Museum, Færgegården, under særlige forholdsregler naturligvis.
”Det er et skønt lyspunkt i en ellers hård tid”, fortæller Louise Dahl Christensen, museumsinspektør med ansvar for læring og undervisning.
”Eleverne har i ugevis måttet holde sig hjemme i nogle ret ensformige rammer. Men nu får de mulighed for, ikke alene at komme hen og være sammen på skolen igen, men også at komme ud i verden og få nye indtryk på ellers lukkede museer. Og vi er så klar til at modtage dem”.
På Lejre Museum og Roskilde Museum åbner alle undervisningstilbud med det samme, besøg i Roskilde Domkirke er dog undtaget.
På Frederikssund Museum, Færgegården bliver det nu muligt for lærere at booke undervisningsforløb med besøg, der falder fra 1. marts og resten af skoleåret.
”Vi har taget en beslutning i ROMU om at åbne, når vi kan. Det er det, vi gør her, og det er rigtig dejligt, at vi nu kan få en lille flig af dagligdagen tilbage og formidle kulturarven i ansigt-til-ansigt-møder igen,” siger Sidsel Risted Staun, som er formidlingschef i ROMU.
For de elever, der endnu har en dagligdag med undervisning bag skærmen, er der dog også hjælp at hente hos ROMU:
”Selv om det ikke er alle eleverne, der kan komme på museum endnu, så skal de ældre årgange ikke snydes. Vi tilbyder fortsat en lang række undervisningsaktiviteter, som kan inddrages i fjernundervisningen – og også her er der mange muligheder for at flytte undervisningen ud, så eleverne kan opleve kulturhistorien i nærområdet”, fortæller Louise Dahl Christensen
Under ordnede forhold
Ved skolebesøg på museerne sikrer ROMU, at der kun kommer det antal børn, som museerne forsvarligt kan rumme, ligesom museumsorganisationen følger alle myndighedernes anbefalinger for sikkerhed og sundhed for uddannelses- og kulturinstitutioner.
Adgang til museerne for 0.-4. klasser kan alene ske som led i undervisning, som skolerne booker på forhånd og aftaler konkret tid og sted med ROMU om. Booking sker via tlf. 51 70 70 71 eller mail booking@romu.dk.
Under normale omstændigheder er det populært blandt kommunernes undervisere at inddrage et af ROMUs besøgssteder i undervisningen. ROMU havde i løbet af 2019 besøg af skoleklasser 581 gange på tværs af besøgssteder.
ROMU har fortsat lukket for samtlige besøgssteder for alle øvrige besøgende i henhold til myndighedernes krav, foreløbig indtil 28. februar 2021.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
’Viften’, som var lavet af kunstnerkollektivet Båll & Brand, strålede over Stændertorvet og kunne ses op til 20 kilometer væk. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Som alt andet var årets Lysfest en anderledes oplevelse. Men når intet er som det plejer, opstår nye muligheder. Lysfest2021 blev en dejlig, lang og meningsfuld fest, som gav et mål for de efterhånden mange gåture.
Fjorden fik en seriøs konkurrent i sidste uge. På de sociale medier måtte udsigten over det smukke, kolde vand dele pladsen med Roskilde by, der var oplyst fra ende til anden. Lysfest2021, som var et tiltrængt skud kultur og lys, lokkede nemlig i høj grad roskildenserne til at rette støvlesnuderne mod Kulturstrøget.
Planlægningen med at sprede festen ud over flere dage for at undgå store forsamlinger ser ud til at have virket efter hensigten. Der var mange mennesker i gaderne, men de fordelte sig flot over hele byen og hele ugen.
Begejstring på Facebook
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygger af både børn og voksne, der var dukket op for at nyde Tokyo Blues værk ’LYSEKKO’, og Stændertorvet blev oplyst af Båll & Brands installation ’Viften’, som lyste hen over byens tage. Værket er designet til at kunne ses på lang afstand, og på Facebook kunne man se, at der blev kigget med hele 20 kilometer væk.
Her kunne man også læse en tilfredshed med, at festen trods verdens tilstand blev afholdt. Kommentarer som ”Det er skønt, at I også gennemførte lysfesten i år” og ”Så dejligt at få den traditionsrige runde langs Kulturstrøget” bekræfter arrangørerne i, at de har tænkt rigtigt fra begyndelsen. De har nemlig lagt mere vægt på at nytænke coronavenlige formater, end at festen skulle ligne sig selv og dermed risikere en aflysning.
”Vi har jo fra begyndelsen vidst, at vi måtte tilpasse undervejs, fordi virkeligheden hele tiden ændrede sig. Og et af de forbehold, vi tog, var at sprede lysfesten ud over flere dage,” siger Sidsel Risted Staun, der er formidlings- og kommunikationschef på Roskilde Museum.
Lysfest over flere dage var et hit
Museet er en af de otte kulturinstitutioner, der udgør Kulturstrøget og står bag Lysfesten. Og her har årets udgave da også sat gang i tankerne om de kommende års lysfester.
”Når vi spreder det ud over fem aftener i stedet for en, får vi jo glæde af de store installationer over en længere periode. Så det er da klart noget vi ser på – om det kunne være en model, som vi vil bruge fremover,” siger Sidsel Risted Staun.
Styregruppen bag Lysfesten skal mødes i midten af februar og evaluere arrangementet, og her vil man blandt andet også drøfte, om nogle af årets tiltag skal vende tilbage næste år.
Der er stadig mulighed for at nyde lyskunst i byen resten af vinteren. Går man en tur langs Kulturstrøget i løbet af februar, kan man ved Kreativt hus for børn – Algade 31 se værket ’Skyggernes hus – et øjeblik’. Værket er lavet af elever fra 5.b på Østervangsskolen i samarbejde med billedkunstner Maria Lau Krogh. Værket kan ses i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
I Bibliotekshaven blev der leget med lys og skygge ved værket ’LYSEKKO’. Det er kunstnergruppen Tokyo Blue, der står bag den farvestrålende installation. Foto: Herbert F. Kristiansen
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Udgravning i Skomagergade 19 i Roskilde i 1997, hvor der bl.a. blev udgravet et latrin fra 1100-tallet. Bag arkæologen ses de tykke middelalderlige affaldslag og rester af lergulve fra huse på stedet. Foto: ROMU
Hvad var der på middagsbordet hos den kirkelige elite i middelalderen? Og hvornår begyndte vi at spise eksotiske varer som agurk og figner her i Danmark? Svarene skal vi ikke lede efter i de skriftlige kilder, men i affaldsbunker og 1000 år gamle latriner.
Arkæologens arbejde…? Det er noget med at vende jorden for at finde guld, smykker og andre spændende efterladenskaber fra en svunden tid. Som for eksempel afføring. I dag vil arkæologer nemlig lige så gerne finde et latrin som en guldring. For når arkæologien og naturvidenskaben tager hinanden i hånden, kan de efterhånden komme meget tæt på et levet liv – selv om det blev levet for 1000 år siden.
Da arkæologer i 1990’erne gravede forskellige steder i Roskilde, fandt man affaldsbunker og indhold fra latriner. Blandt andet ved Skomagergade og Provstevænget. Dengang blev de sporadisk undersøgt – men nu er teknologien blevet bedre til at skille en bunke afføring ad og dissekere den for historier.
Derfor er de gamle fund blevet hevet frem igen. Et hold forskere fra Nationalmuseet har kigget nærmere på 12 latriner, deriblandt de to fra Roskilde, for at undersøge madvaner i perioden fra vikingetiden til renæssancen – fra omkring år 800 til 1680’erne.
Agurker og rabarber kommer til Danmark
Forskerne konkluderer i en artikel, at de blandt andet har fundet plantearter, som man aldrig tidligere har kunnet placere i middelalderen.
”Der er fundet rester af rabarber og agurk, og det er det tidligste, vi har set dem i Danmark. Tidligere mente man, at agurken først kom hertil i 1700-tallet, længe efter middelalderen,” siger Jesper Langkilde, som er medforfatter på artiklen og museumsinspektør ved ROMU.
Det er måske i sig selv ikke så vigtigt, om de spiste agurker i middelalderen eller ej. Men når man kan følge agurkens vandring fra Asien til Europa, hvor den bliver udbredt af romerne, så fortæller den meget mere end historien om et middagsbord.
”Vi ved fra arkæologien og de skriftlige kilder, at der sker rigtig mange forandringer i den her periode. For eksempel får vi nye handelsnetværk, som gør at vi får fødevarer fra andre områder og i større mængder end tidligere.”
Jagten på fignerne
I middelalderen er det de tyske hansestæder, der dominerer handelen og har nye varer med. Jesper Langkilde nævner figner som et eksempel på en frugt, der begynder at dukke op i Danmark fra Sydeuropa. Det er bare ikke noget, der fylder så meget i de skriftlige kilder, hvor konger, krige og katastrofer ofte fortrænger dagligdag og husholdning.
”Men i sådan noget som toldbøger fra de nordtyske hansestæders havne kan man se, hvilke varer, der kom ind. Fx kom der alene i 1485-86 ikke mindre end 500 tons figner til Hamborg! De skriftlige kilder fortæller os ikke, hvor de figner blev af, og hvor mange, der nåede videre til Danmark. Men her kan arkæologien og naturvidenskaben hjælpe med at undersøge, hvor langt varerne kom ud. Er det for eksempel kun i hjem af høj status, man får figner?”
Faktisk kan man med så mikroskopisk materiale som pollen fastslå, hvad der har været i en husholdning for 1000 år siden. Og det kan både give ny viden og underbygge de skriftlige kilder. For eksempel at man lærer nye måder at brygge øl på.
”Tidligere brugte man porse i ølbrygningen. I middelalderen går man over til humle, formentlig under indflydelse fra hansestæderne. I de tidlige latriner kan vi finde spor efter porse, men efterhånden erstattes porsen af humle.”
Fællestræk med middelalderfolket
Derfor er det ikke ligegyldigt, om de kirkelige embedsmænd på Provstevænget har haft figner og agurker i husholdningen. Madvaner er med til at fortælle en meget større historie.
”Når man identificerer nye ting, kan man lige pludselig dokumentere forbindelser mellem dele af verden. Det siger noget om, hvordan varer – men også ideer – flytter sig. Der sker en udveksling mellem mennesker, og latrinet er med til at knytte disse opdagelser meget specifikt til et sted,” siger Jesper Langkilde.
Derudover kan det måske også være med til at kaste lidt lys over ’den mørke middelalder’.
”Vi er nok tilbøjelige til at se på de mennesker og samfund som tilbagestående og primitive. Men med forskning som denne kommer vi meget tæt på, hvordan de har levet og spist. Vi får et indblik i, at de har levet af noget, som vi også lever af i dag og forstår dem måske lidt bedre. Det sætter tidsspændet lidt i perspektiv – og gør det nok i virkeligheden mindre,” slutter Jesper Langkilde.
Udgravningen af P-huset på Sortebrødre Plads i Roskilde i 2017 var et andet projekt – men man fandt også latrinaffald, der siger en masse om middelalderens madvaner. Foto: Roskilde Avis
Jesper Langkilde er museumsinspektør ved ROMU og medforfatter på artiklen Fragments of meals in eastern Denmark from the Viking Age to the Renaissance: New evidence from organic remains in latrines. Artiklen er baseret på undersøgelser af 12 latriner fra perioden ca. 800-1680.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Viften over Stændertorvet. Lysinstallationen er opsat af kunstnergruppen Båll & Brand. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Roskilde Kloster blev farvet blødrødt med stemningsfulde – og lidt uhyggelige – blå vinduer. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Viften kastede sine lange stråler, beskyttende over Roskilde. Her Stændertorvet og Sankt Laurentii. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Museet for Samtidskunst sendte kærlighedens farve ud i byen. Foto: Sanne Aabjerg Kristiansen
Lysekko af kunstergruppen Tokyo Blue over Bibliotekshaven. Foto: Herbert F. Kristiansen
Kreativt hus for børn i Algade havde regnbuetema. Foto: ROMU
Det samme havde Roskilde Museum. Foto: ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Det bakkede skovområdet bag Tadre Mølle er især et yndet udflugtsmål for cyklister på mountainbikes. Foto: Niels Hein/ROMU
Det er stadig muligt at få kulturhistoriske oplevelser under nedlukningen. For selv om Tadre Mølles butik og café er lukket, flokkes cyklister, hundeluftere og friluftsmennesker stadig til området omkring den historiske vandmølle.
Tadre Mølle ligger netop der, hvor å, skov og marker møder hinanden. En sti bugter sig ind mellem møllegårdens hvide, stråtækte bygninger, løber over åen og forsvinder ind i skoven.
Der er masser af aktivitet i området, for selvom de fleste kulturinstitutioner for tiden er lukket, lokker Tadre Mølle stadig med sine naturskønne omgivelser.
“Vi tager tit en formiddagstur omkring møllegården og et smut ind i skoven. For her kan vi få det hele – vand, skov og historie,” fortæller familien Priess.
Familiens to børn går til dagligt i naturbørnehave, men også weekenderne bruges i naturen omkring Tadre Mølle, hvor børnene især er optaget af mølledammen og møllehjulet.
“De elsker alt med vand, og vores ældste har netop spurgt ind til, hvordan vandmøller egentlig fungerer. Så fik vi en god snak om det,” fortæller moren.
Nysgerrigheden kan også blive stillet af en håndfuld informationsskilte, der er placeret rundt omkring i området. De fortæller om møllegårdens historie og fortidens mølleteknologi.
Der har ligget vandmøller på området siden middelalderen. Den nuværende er fra 1800-tallet og stadig fuld funktionsdygtig. Foto: Niels Hein/ROMU
Området er flittigt besøgt af børnefamilier, hundeluftere, cyklister og friluftsmennesker.
“Det vidunderlige ved Tadre Mølle er det frodige område, det sanselige mølleværk og den historiske atmosfære. Stedet oser af passion, kulturhistorie og prægtig natur – og det glæder mig helt ind i hjertet, at folk nyder området, formidlingen og møllen som udflugtsmål i denne tid,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø, der blandt andet arbejder med udviklingen af Lejre Museum, Gl. Kongsgaard og Tadre Mølle.
Nogle af områdets gæster passerer møllegården i høj fart. Andre spadserer langsomt rundt i den historiske have eller ad den lille sti rundt om mølledammen:
“Jeg kommer her i hvert fald fire-fem gange om året. Jeg tager en lille tur rundt om mølledammen, og lægger mærke til hvordan årstidernes skifter,” siger Benny Andersen.
Denne gang har pensionisten især bemærket vandstanden:
“Der er virkelig meget vand i dammen, og det bruser ud fra slusen dernede,” siger han og peger.
Den gamle vandmølle er fuldt funktionsdygtig. Og når landets kulturinstitutioner igen åbner, kan foreningen Tadre Mølles Venner atter sætte vand på møllehjulet og male korn på den gamle stenkværn.
“Hos ROMU glæder vi os selvfølgelig til sammen med Tadre Mølles Venner at til invitere indenfor igen, og mens vi venter spændt på dét, vil jeg foreslå alle at bruge weekenden på en tur forbi nyttehaverne, mølledammen og stisystemerne,” siger museumsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Møllegården kan nydes udefra hver eneste dag, til fods eller på cykel. Der er en offentlig parkeringsplads tæt på møllen.
Pensionist Benny Andersen besøger møllegården flere gange årligt, og har denne gang bemærket den høje vandstand i Mølledammen, bag sig. Foto: Niels Hein/ROMU
Om Tadre Mølle:
Besøg møllen:
Tadre Møllevej 23, 4330 Hvalsø
Vil du være frivillig ved Tadre Mølle?
Meld dig som frivillig i Tadre Mølles Venner eller ved et af ROMUs andre besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.