Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Begrænsninger kan føre til nye ideer, og det er det udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård et godt eksempel på. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen fra Roskilde Domsogn stod i spidsen for ideen, der opstod under corona-nedlukningen af sognets kirkebygninger. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Under corona-nedlukningen i marts måned måtte Roskildes religiøse organisationer lukke og låse dørene til deres bygninger. De religiøse handlinger rykkede derfor hjem i stuerne, ud i naturen og foran skærmene. Men hvordan holder man påske og ramadan, når kirke og moské lukker ned?
Ligesom alle andre måtte trossamfundene i Roskilde forholde sig til covid-19. På Roskilde Museum arbejder vi i disse år med et forskningsprojekt om levende religion i byen, og derfor satte vi os for at undersøge, hvordan tre religiøse organisationer forholder sig til den temmelig usædvanlige situation. Vi har interviewet repræsentanter fra Roskilde Domsogn, den katolske kirke Skt. Laurentii og den tyrkiske moske Ayasofya i efteråret 2020, om hvordan man kan være kirke og moské under covid-19.
Udviklingen af covid-19-restriktioner for trossamfund i Danmark 2020.
18. marts
– Alle trossamfund skal lukke lokaler for offentligheden.
– Religiøse handlinger som dåb og vielser kan afholdes med overholdelse af forsamlingsforbud på 10 personer.
– Begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
18. maj
– Trossamfund må åbne lokaler for offentligheden.
– Lokaler kræver minimum 4 kvm. pr. person, dog max. 500 personer.
– Udendørs begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
19. august
– Forsamlingsforbud ved udendørs begravelse eller bisættelse sættes til 200 personer.
– Forsamlingsforbud på 50 personer gælder ved udendørs arrangementer (begravelse og bisættelse undtaget), medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
26. oktober
– Forsamlingsforbuddet ved udendørs begravelse eller bisættelse sænkes fra 200 til 50 personer.
– Forsamlingsforbud på 10 personer gælder ved udendørs arrangementer, medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
– Krav om brug af mundbind eller visir ved bevægelse til, fra og i lokalet.
Kilder: Coronasmitte.dk og km.dk
Historiske nedlukninger af religiøse bygninger
Det var historisk en helt ekstraordinær situation, da trossamfund i Danmark blev tvunget til at lukke deres bygninger for offentligheden og særligt da det faldt sammen med afholdelsen af store religiøse højtider. Da vi spørger menighedsrådsformanden for Roskilde Domsogn, Anne Rosendahl, til årets påskefejring kommer svaret prompte: ”Det (påske, red.) var der jo ikke. Der var lukket helt ned. Der var ikke noget som helst”. Samme klare svar får jeg fra sognepræsten i den katolske kirke Skt. Laurentii: ”Vi holdte ikke påske, for der var lukket ned.”, fortæller sognepræst Mate Rada
Det er tydeligt, at de religiøse bygninger er meget vigtige i de to kirkes forestillinger om den rigtige påske. Bygningerne danner i den forbindelse rammen for et særligt fællesskab, som er meget svært at undvære under en religiøs højtid. ”Både jeg selv og mange kirkegængere talte om, at vi jo aldrig havde oplevet sådan en påske. En påske, hvor man ikke kunne komme i kirke. En påske, hvor man ikke kunne synge påskesalmer. En påske, hvor man så at sige ikke kunne få lov at holde påske.”, fortæller sognepræst i Roskilde Domsogn Maria Harms om den påske, der ikke blev som normalt.
I moskeen er meldingen i forhold til ramadanen knap så klar, men her har man også aflyst fællesspisninger, aktiviteter og ikke mindst den store afsluttende fest for ramadanen, fordi man ikke kunne mødes flere sammen. ”Men ramadan er jo vigtig og alt det her, og det var da også underligt, at man ikke havde den store fest. Det havde man jo ikke”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Tre forskellige trossamfund i Roskilde
Roskilde Domsogn
Roskilde Domsogn hører under den danske folkekirke og varetager Roskilde Domkirke, Gl. Vor Frue Kirke, tre kirkegårde og flere kapeller. Roskilde Museum har talt med menighedsrådsformand Anne Rosendal, sognepræst Maria Harms og sognepræst Sarah Krøger Ziethen.
Skt. Laurentii Kirke
Roskildes katolske kirke ligger på Frederiksborgvej. Den katolske menighed i Roskilde blev opbygget fra 1901 og kirken blev siden bygget med indvielse i 1914. Roskilde Museum har talt med kirkens sognepræst Mate Rada.
Ayasofya moské
Den nuværende Ayasofya moské på Allehelgensgade er opført i 2018, men der har været moské på stedet siden 1989. Moskeen er tyrkisk og drevet af Roskilde Kulturforening. Roskilde Museum har talt med bestyrelsesformanden for foreningen, Yalcin Dogan.
Selvfølgelig lukker vi ned
Det var en meget svær og ærgerlig nedlukning for de tre religiøse organisationer tilbage i marts, men også en nødvendighed. Fra starten af covid-19-pandemien har de arbejdet hårdt for at følge de særlige og meget skiftende covid-19 anvisninger og tilpasser sig fortsat løbende nye coronavilkår.
Det er ifølge professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen, der har undersøgt, hvordan trossamfund har reageret under covid-19-krisen, et generelt billede, at der har været forståelse og opbakning til alle restriktioner gældende de danske trossamfund. Det er i kontrast til andre steder i verden, hvor f.eks. USA har oplevet stor modstand med nedlukninger af kirker.
Store blomsterkrukker blev som noget nyt placeret ved Roskilde Domkirkes kongeport under dette års påske. En placering, der normalt under påsken ville være tæt pakket af kirkegængere på vej ind og ud af kirken. Foto: Tina Birk Klein
Digitalt behov opstår
Påskepynt ved domkirkens kongeport er ikke et normalt syn under påsken. Dette års påskefejring blev dog anderledes, og der kunne nu, til forskel fra andre år, stå krukker uden risiko for at blive væltet af flere hundrede kirkegængere. Selve påskegudstjenesten kunne menigheden dog kun deltage i online, hvor de på behørig afstand kunne høre og se præsten i den ellers tomme kirke.
Ifølge Kühle og Larsen har der været en stigende aktivitet i brugen af online medier hos de danske trossamfund under covid-19. Det er meget forskelligt, hvad de enkelte trossamfunds udgangspunkt har været, og forskningen peger bl.a. på, at folkekirken halter efter de mindre trossamfund. En del af forklaringen på det er, at mange mindre trossamfund allerede anvendte online muligheder inden covid-19 til bl.a. at håndtere geografisk stor afstand blandt menigheden.
Online streaming blev ikke brugt af Roskilde Domkirke før covid-19, men da kirkerne blev lukket under påsken, opstod behovet. En professionel fotograf blev hurtigt hentet ind og lavede fem online påskegudstjenester fra kirkerummet i Roskilde Domkirke.
Udviklingen var den samme i Ayasofya moskeen, hvor ramadanen i høj grad kom til at fungere via online streaming. ”Imamen var over live på vores facebookside, og der gik vores medlemmer ind på vores facebookside, så kunne de høre imamen, når man skulle bede og når han skulle læse op af koranen. Det gjorde han live og faktisk hele vejen igennem den periode der”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Følg med på Facebook
Facebook er blevet den helt centrale platform for Roskilde Domkirke og Ayasofya moskeen under covid-19. Moskeen bruger især deres facebookside til videregivelse af information om retningslinjer under covid-19, hvorimod domkirkens facebook indeholder nye tiltag som: Dagens ord (er siden blevet til: Ugens ord), hvor en af kirkens præster kommer med et opslag i enten videoformat eller på skrift.
Sogne- og natkirkepræst i Roskilde Domsogn Sarah Krøger Ziethen glæder sig over en stor aktivitet på kirkens facebookprofil, hvor hun oplever, at mediet har trukket en ny gruppe borgere til. Ifølge Kühle og Larsens forskning, er det dog mest sandsynligt, at de nye deltagende er eksisterende menigheder fra mindre omkringliggende kirker. Forskningen, der bygger på en stor spørgeskemaundersøgelse, viser ret entydigt, at danskerne ikke er blevet mere religiøse under covid-19. Der er i stedet tale om en centralisering i forbindelse med det øgede online udbud, hvor mindre menigheder bliver tiltrukket af de store, som har bedre ressourcer til at lave godt online indhold.
Den katolske Skt. Laurentii Kirke er et eksempel på denne centralisering. En mindre kirke, der ikke selv producerer online indhold, men i stedet henviser til de optagede gudstjenester fra den katolske domkirke Skt. Ansgars i København. Sognepræsten Mate Rada fortæller i den forbindelse, at mange under påskedagene har fulgt påskefejringen via streaming enten fra København, Rom eller deres oprindelsesland.
Genåbning med afstand, sprit og bedetæpper
Glæden var stor den 18. maj, da domkirken, den katolske kirke og moskeen igen kunne åbne deres bygninger for offentligheden. Åbningen var dog også betinget af et stort administrativt arbejde med mange praktiske beslutninger. Bygningerne blev først og fremmest målt op, så de opfylder myndighedernes anvisninger om 4 kvadratmeter pr. person og afstand på en eller to meter afhængig af muligheden for at synge. I moskeen er man vant til at bede tæt skulder ved skulder direkte på gulvtæppet. Men nu placerer muslimerne sig efter markeringerne på tæppet, så de står forskudt og med afstand, og så medbringer de deres eget personlige bedetæppe.
I Ayasofya moskeen på Allehelgensgade indførte man hurtigt krav om brug af mundbind eller eget bedetæppe ved bøn. Sammen med håndsprit, afstandsmarkeringer og krav om rituel afvaskning hjemmefra forsøger moskeen at forhindre coronasmitte. På billedet ses et bedetæppe indsamlet til Roskilde Museum, der har været brugt under covid-19 i moskeen. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Nadver på mange måder
Nadveren, der i den katolske kirke kaldes kommunion, følger normalt en meget fast struktur i både den katolske kirke og i folkekirken, men det har covid-19 i den grad udfordret. Praktiseringen af nadverritualet er i den forbindelse blevet håndteret meget forskelligt af Roskilde Domsogn og den katolske kirke. ”Altså der er tjek på det, men det er da en anderledes oplevelse end det er normalt. Også når man går op, der plejer vi jo at gå og småsnakke lidt og gå lidt tæt”, fortæller menighedsrådsformand for Roskilde Domsogn Anne Rosendahl.
Det er kun få ad gangen, når menigheden går til nadver i Roskilde Domkirke. På et bord i kirkens kor skal de inden ankomsten til alteret betjene sig selv med et bæger, hvori oblaten er lagt på forhånd. Dernæst placerer menigheden sig ved alteret, og uden at knæle indtager de oblat og vinen, der er uddelt af præsten. I stedet for at tiltale hver enkelt person, siger præsten nu kun én fælles gang ordene: “Dette er Jesu Kristi legeme” og “Dette er Jesu Kristi blod”.
På alteret i Roskilde Domkirke plejer at være tre ting: Lys, blomster og bibel. På billedet ses en fjerde ting, der har fået plads under covid-19, nemlig en lille grøn flaske med håndsprit. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Kommunionen er blevet utraditionelt stillesiddende i Skt. Laurentii Kirke, og modsat Roskilde Domkirke er det præsten, der går rundt til menigheden. Iført plastikhandsker uddeler præsten kun hostien (brødet), da man ikke har kunne finde en tilfredsstillende måde at indtage Kristi i vinens skikkelse. Normalt er traditionen, at man drikker af samme kalk (bæger) med vin, men det er blevet fjernet på grund af covid-19. I den katolske kirke anser man indtagelsen af brød og vin for at være indtagelsen af selve Jesus Kristus, hvilket adskiller sig fra den symbolske indtagelse ved den protestantiske nadver.
Før covid-19 fik mange hostien direkte i munden, men det er på grund af smittefare blevet ændret. Ifølge sognepræst i Skt. Laurentii Kirke Mate Rada er det svært for enkelte, at de må lade sig nøje med at få hostien (og dermed selve Jesus Kristus) i hånden og ikke direkte i munden. Han tilføjer dog, at for mange er et større afsavn, at man har valgt ikke at indtage Kristi i vinens skikkelse. ”Med blodet er det sådan, at folk forstår det, men det mangler lidt. Altså begge skikkelser, men vi kan ikke gøre det anderledes”, fortæller sognepræst i den katolske kirke Skt. Laurentii Mate Rada.
Holder forandringerne ved?
Spørger man ekstern lektor Tina Langholm Larsen, så vil de fleste nye religiøse tiltag langsomt forsvinde, og religiøse handlinger vil vende tilbage til en normal før-corona-tilstand. Mange religiøse organisationer er allerede begyndt at vende tilbage til facebookprofiler, der primært fungerer som informationskanaler. Men der vil selvfølgelig også være undtagelser. Undtagelser, hvor covid-19 har skubbet til udviklingen hos trossamfundene. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen var allerede før covid-19 i gang med et projekt om større inddragelse af naturen i folkekirkeligt regi, men det blev alligevel covid-19-situationen, der blev katalysator for ideen om et udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård. En idé om et afsides rum for den enkelte midt i naturen, men også midt i byen. Et koncept, der, efter hendes ønske, godt må blive fast sommerinventar på Gråbrødre Kirkegård.
Artiklen henviser undervejs til forskning af professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen. De deltager begge i en større undersøgelse af Samtidsreligion under coronakrisen på Center for Samtidsreligion ved Århus Universitet.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Årets lysfest blev afholdt 24. januar 2020, og her var mere end 10.000 mennesker samlet for at nyde lyset. Siden kom coronaen. Konceptet for næste års lysfest afspejler en anden virkelighed og lægger i stedet op til, at man i stedet oplever lysfesten over flere dage – og altså i en mere coronasikker version. Foto: INSP Media
I slutningen af januar vil Roskilde som sædvanlig blive smykket med lys til den traditionelle Lysfest. For at imødekomme de gældende corona-restriktioner, er Lysfest 2021 kommet i nye klæder og vil strække sig over en uge i stedet for en enkelt aften.
Når det er mørkest, leder vi efter et lys. Uanset om mørket skyldes korte vinterdage eller lange skygger fra en pandemi. Men nu tænder institutionerne bag Kulturstrøget et lys og lover, at der også denne vinter vil være Lysfest i Roskildes gader. Dog – som så meget andet – i en lidt anden forklædning.
”Kulturstrøget har gennem ni år afviklet Lysfest i byrummet. I år er verden forandret – og det vil den vedblive med at være en tid endnu. Men kulturen lever!” siger projektleder fra Roskilde Bibliotek, kulturformidler Sofie Jekel.
Derfor har de otte institutioner bag Lysfesten lagt hovederne i blød og er kommet op med et mere corona-venligt koncept: I stedet for at foregå en enkelt aften, som samler op mod 10.000 mennesker, vil byen blive oplyst over en hel uge i januar 2021
”Selv om corona-epidemien sætter nye rammer for, hvordan vi kan være til stede for borgerne, skal de stadig opleve, at Lysfesten eksisterer som et lys i mørket. Også uden de åbne institutioner og det lysoptog, vi kender,” fortæller Sofie Jekel.
Byen bades i lys
Lysfest 2021 begynder mandag den 25. januar kl. 16, hvor lyset tændes langs med det fysiske kulturstrøg – det er det, som løber parallelt med gågaden fra Domkirken og Byens hus, forbi Roskilde Museum, Roskilde Kloster og ned til Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Samtidig vil to imponerende lysinstallationer markere hver sin indgang til Kulturstrøget. Fra shippingfirmaet Transoceans terrasse på Stændertorvet vil installationen ’Viften’ stråle ud over torvet, Byens hus og ud i Verdensrummet. I den anden ende vil området omkring biblioteket blive oplyst af den Tycho Brahe-inspirerede installation ’Lysekko’. Det er to professionelle installationskunstner-kollektiver, henholdsvis Båll&Brand og Tokyo Blue, der står for værkerne.
Kulturinstitutionerne vil lyse op alle aftener mellem kl. 16 og 22 den 25.-29. januar.
Selvom det traditionelle lysoptog tager en pause i år for ikke at samle for mange mennesker, vil der være rigeligt af andre lysende events. Blandt andet vil lyset på Domkirken blive slukket og erstattet af lamper inde i kirken, så de store, gamle vinduer gør det røde monument til et lysende skrin.
Udendørs kan man se kreative lyssætninger, som byens skolebørn kreerer på workshops i samarbejde med de lokale kunstnere Sif Jessen Hymøller, Kristine Hymøller og Roskilde Kulturskole. Roskilde Bibliotekerne og Roskilde Museum arrangerer byvandringer med historier om byens vægtere og hjemsøgte steder, og Roskilde Handel arbejder på at afholde Open by Night som afslutning på Lysfesten fredag den 29. januar. De nærmere omstændigheder ligger endnu ikke fast.
For kultur og fælleskab er der stadig brug for. Måske i højere grad end nogensinde. Derfor er det vigtigt at holde fast i traditionerne – dog i en form, så borgerne kan føle sig trygge.
”I stedet for at aflyse en stor og glædelig begivenhed for byens borgere, spreder vi Lysfesten ud til en uge og undgår dermed en større samling af mennesker. Ved at vi lyssætter over flere dage, kan folk selv vælge, i hvilket tidsrum de vil gå en aftentur og nyde lysinstallationerne,” fortæller Sofie Jekel.
Fakta om lysfesten:
Finder sted 25.-29. januar 2021
Har været afholdt i Roskilde siden 2013
De otte kulturinstitutioner bag lysfesten: Roskilde Domkirke, Museet for Samtidskunst, Kunsthuset Palæfløjen, Roskilde Museum, Byens hus, Roskilde Kloster, Roskilde Bibliotek og Kreativt hus for børn, Algade 31.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Kate Fleron. Kilde: Modstandsdatabasen
Allerede i en tidlig alder besluttede Kate Fleron sig for at gå egne veje. Frem for at blive gift og få børn ville hun have selvstændighed, og som journalist kæmpede hun med pennen som våben mod besættelsesmagten.
Da kunstneren Anna Kristensen rydder op efter sine forældres død i 2010 i det nordlige Sverige finder hun bogen Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron. Anna vidste, at hendes far, der var modstandsmand på Roskilde-egnen og afsættet for udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ på Roskilde Museum, beundrede modstandskvinden Kate Fleron. Annas fortæller, at længe efter krigens afslutning fik hendes far fortsat tilsendt bladet Frit Danmark, som Kate Fleron var redaktør på, indtil det måtte lukke i 1982.
Antityske holdninger bliver straffet
Kate Fleron var blandt en gruppe af medarbejdere på Nationaltidende, der i 1940 besluttede sig for at markere en kritisk holdning til besættelsesmagtens indgreb og politik. Trods censuren slog den oppositionelle tone igennem, og reaktionerne udeblev heller ikke. Ved årsskiftet 1941-42 blev chefredaktøren Aage Schoch afskediget på foranledning af værnemagten. Kort tid efter blev også Kate Fleron reelt fyret af en følgagtig bestyrelse.
I december 1942 blev Kate Fleron kontaktet af en tidligere kollega Ole Kiilerich, der var en af kræfterne bag Frit Danmark, et illegalt blad, der var udkommet første gang i april 1942. Organisationen og bladet af samme navn var startet som et kommunistisk-konservativt samarbejde med udgangspunkt i nogle samtaler kommunisten Aksel Larsen og den konservative John Christmas Møller havde haft om modstanden mod tyskerne. Da Kiilerich opsøgte Kate Fleron, var en del af folkene bag bladet enten arresteret eller på flugt fra politiet. Selv var han også på flugt, og han bad Kate Fleron om at afløse ham som repræsentant i redaktionen, et hverv, hun indledte januar 1943.
Første udgave af Frit Danmark fra april 1945. Kilde: Nationalmuseet
Dybere ind i den illegale verden
Arbejdet på Frit Danmark bestod i at indsamle stof og skrive artikler, men snart kom hendes illegale aktiviteter også til at indbefatte støtte til faldskærmsfolk og koordinering af skjulesteder til folk under jorden. I den illegale verden var hun kendt under dæknavnet Frøken Krog, og med tiden fik hun i kraft af sit engagement i bladets hovedledelsesmøder kontakt til mange centrale personligheder i det organiserede modstandsarbejde.
I september 1944 blev hun taget af Gestapo. Hun blev indsat i Vestre Fængsel og efter adskillige uger overført til fangelejren Frøslev i Sønderjylland. Efter trekvart år i fangenskab slap hun ud af lejren i april 1945 og oplevede den tyske kapitulation i frihed.
Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron og udgivet i oktober 1945.
Kvinder vigtige for modstandskampen
Med bogen Kvinder i Modstandskampen færdigskrevet allerede i oktober i 1945 ønskede Kate Fleron at understrege, at kvinder havde spillet et stor rolle i modstandskampen. Bogen er komponeret som en dynamisk, dramatisk udvikling: Efter ekspositionen, hvor hun taler med Gudrun Fiil og datteren Kristine (Tulle) Fiil på Hvidsten kro, der mistede otte familiemedlemmer og venner ved disses henrettelse i juni 1944, placerer Fleron portrætterne, så de beskriver et forløb fra involvering i modstandsarbejde til afsløring og tilfangetagelse. Ved udvælgelsen af modstandskvinder benyttede Fleron det kontaktnet, hun havde oparbejdet gennem Frit Danmark. Flere af de interviewede kvinder havde været med til at skrive, trykke og distribuere bladet. Nogle af kvinderne kendte hinanden og dukker derfor op flere steder i portrætsamtalerne, og samtidig er der indlagt breve og nedskrevne beretninger, der supplerer kvindernes fortællinger.
Flere end 700 danske kvinder blev interneret af nazisterne i Frøslevlejren, fordi de var medlemmer af modstandsbevægelsen. Nogle deltog i sabotage af jernbaner og fabriksanlæg. Andre transporterede våben, var logiværter for jødiske flygtninge og faldskærmsfolk, eller de opsporede stikkere og fremskaffede falske identitetskort. Atter andre trykte og uddelte illegale blade og bøger.
Med bogen var det ikke vigtigt for Kate Fleron at fremhæve kvinder på bekostning af mænd, men sætte fokus på, at frihedskampen ikke kun et ungdomsoprør blandt unge mænd, men også blandt unge kvinder.
Principfast og med sine meningers mod satte hun fokus på kvinders rolle og selvstændighed og fødte selv en datter uden for ægteskab – en institution hun var modstander af.
Efter Befrielsen fortsatte Kate Fleron i redaktørstolen for Frit Danmark som månedsblad frem til 1982. Det blev et opinionsdannende tidsskrift, politisk og økonomisk uafhængigt, behandlede både inden- og udenrigspolitiske emner og var et forum for kontroversielle synspunkter.
Kate Fleron døde i 2006 96 år gammel.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
6-årige Merle viser familiens fund til arkæologen under arrangementet ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening. Foto: Niels Hein
Der var stort tilløb til efterårsferiens aktiviteter på besøgsstederne i ROMU, der bød på detektorføring i Lejre, mordmysterie i Roskilde, fiskehistorie i Frederikssund og meget mere.
Museernes efterårsaktiviteter lokkede hundredvis af familier til at gå på opdagelse i historien. Én af aktiviteterne var ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening.
“Vi fandt arrangementet på Facebook og blev straks nysgerrige,” fortæller Katrine Folkjær Leed, som sammen med sine tre børn drog ud på en mark nær Lejre, og fik stukket et metaldetektor i hånden.
Efter en grundig indføring i detektorens funktioner, blev de sluppet løs på marken, og inden længe fandt de en lille genstand, som fik arkæologerne til at spærre øjnene op. Det var et lille, fugleformet spænde, som muligvis stammer fra vikingetiden.
“Jeg troede måske, at det var noget fra en bil,” griner moderen. Nu tager ROMU’s fagfolk et nærmere kig på familiens detektorfund og vurderer, hvorvidt det bør sendes ind til Nationalmuseet som danefæ.
Familien Folkjær Leed fandt arrangementet på Facebook, og har ikke fortrudt at de valgte at bruge deres feriedag på en fugtig mark ved Lejre. Foto: Niels Hein
I efterårsferien afholdt Lejre Museum også ‘Flinthug, fund og fagsnak’ og ‘Mørkeomvisninger’ samt flere aktiviteter på Tadre Mølle, i samarbejde med Tadre Mølles Venner og Nationalpark Skjoldungernes Land
Mordmysterie fik familier rundt i krogene af museet
“Tror du skolelærerinden løj for os?”, kunne man høre til ‘Mord på Museet’ på Roskilde Museum. Her var familierne rejst tilbage til 1909 for at arbejde som detektiver og løse mysteriet om et mord begået på museet.
Efter at familierne havde læst politirapporten, blev de sendt rundt i alle kroge af museet for at finde spor og udspørge vidner og mistænkte – som fx skolelærerinden og bondekonen.
“Vi kan mærke at folk bruger museet på en anden måde. De diskuterer ikke bare de spor vi har lagt frem, men også museets genstande og billeder,” siger Julia Standly Hopf, som har været med til at planlægge aktiviteten, og som har taget rollen som bondekonen fra 1909.
Foruden ‘Mord på Museet’, var der også adgang til den nye udstilling ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Her kan man følge den svenske kunstner Anna Kristensen, dykke ned i sin danske fars historie som modstandsmand syd for Roskilde.
Detektivfamilierne kunne fx udspørge lærerinden (Mia Portocarrera) i skolestuen, for at opklare mysteriet om den myrdede museumsdirektør. Foto: Niels Hein
Ude i byen var der også mange der deltog i ‘Æbleuge’ i Lützhøfts Købmandsgård hvor familierne fik fyldt op i slikskålen og thedåsen med et udvalg af købmandsgårdens smagfulde og nostalgiske æblevarer.
På RAGNAROCK kunne komme med på en helt særlig Gasolin’-omvisning i børnehøjde, lave sit eget Gasolin’ merchandise i værkstedet.
På Færgegården fik man fiskeskæl på hænderne
“Hvad er det der skinner?,” spurgte William sin mormor til arrangementet ‘Mød dyrene i fjorden’ i Færgegårdens have i Frederikssund. Bedstemor og barnebarn havde fået udleveret en sild og havde hurtigt fået sildeskæl på hænderne.
Mens silden blev fileteret og bagt over bål, kunne de høre historien om sildefiskeriet og fiskere ved Frederikssund.
Man kunne også møde levende fisk og andre dyr fra fjorden. Hver morgen i efterårsferien havde museumsinspektør Line Jandoria Jørgensen nemlig trukket sine waders på og bevægede sig ud i fjorden, for at fange dyr som museets gæster kunne møde. Og der kom både krabber, nålefisk og snegle i nettet.
Man kunne også lære det gamle håndværk at bøde fiskegarn, så man selv kunne blive en vaskeægte fjordfisker.
Inde på museet kunne gæsterne gå på opdagelse i mere lokal historie, i den spritnye udstilling: ”På sporet af fortiden – vis os dit fortidsminde”, hvor lokale borgere har bidraget med egne billeder af fortidsminder.
Over 3500 kiggede forbi besøgsstederne i museumsorganisationen i ROMU i efterårsferien, enten for at opleve en udstilling, være med i en aktivitet, eller bare for at kigge forbi. Aktiviteterne blev arrangeret af besøgsstederne i samarbejde med foreninger og frivillige fra Lejre, Frederikssund og Roskilde kommune.
Man fik masser af sildeskæl på hænderne i ‘Mød dyrene i fjorden’. Foto: Niels Hein
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Arkæolog Ole Kastholm har ledt udgravningen ved den stejle Ejby Klint, hvor arbejdet blev foretaget ved håndkraft.
Hen over sommeren har arkæologer fra ROMU og Nationalmuseet gravet ved Ejby Klint. Udgravningen er et første skridt i jagten på neandertalerne i Danmark, fortæller arkæolog.
Enhver historiebog vil berette, at mennesket først kom til Danmark efter sidste istid. Men måske har tidlige mennesker, nærmere betegnet neandertalere, levet i Danmark før istiden.
Denne teori har arkæologer fra museumsorganisationen ROMU og Nationalmuseet afprøvet med en udgravning ved Ejby Klint.
“Hvis man skal lede efter neandertalere i Danmark, så er Ejby Klint et rigtig godt sted. Her kan vi nemlig komme ind til et uforstyrret jordlag, som stammer fra Eem-mellemistiden,” fortæller Ole Kastholm, arkæolog ved ROMU.
Eem-mellemistiden var en periode hvor høje temperaturer og et rigt dyreliv har gjort Danmark attraktivt for fortidsmennesker. Men indtil videre har man ikke fundet nogen spor af neandertalerne nord for Tyskland.
“Jordlaget fra Eem-mellemistiden ligger typisk dybt under jorden, og det kan være blandet sammen med lag fra andre perioder. Men ved Ejby Klint er laget både uforstyrret og nemt at grave sig ind til. Og det ser man ikke ret mange steder i Danmark,” siger Ole Kastholm, som har fået hjælp af geologer til at fastslå, at jordlaget netop er fra Eem-mellemistiden.
Da det er meget sjældent at finde organisk materiale, som fx knogler, fra den tid, er det primært neandertalernes redskaber som arkæologerne har ledt efter i Ejby Klint. Men arkæologer kan ofte have svært ved at vurdere, om flinteredskaberne er bearbejdet af menneskehænder eller af naturens kræfter
Forskning i neandertalere har været ugleset
Allerede i 1960’erne fandt amatørarkæolog Erik Madsen nogle flintredskaber på stranden ved Ejby, og snart efter begyndte han at foretage nogle mere systematiske udgravninger i klinten.
“Madsen gjorde flere fund i klinten, bl.a. tre flintstykker, som Madsen selv mente kunne være forarbejdet af mennesker. Men desværre er netop disse tre forsvundet den dag i dag,” siger Ole Kastholm, som har gransket Erik Madsens efterladte papirer og fund.
Jagten på de tidligste mennesker i Danmark har ofte været ført af amatørarkæologer, mens fagfolk har kigget skeptisk til. Det fortæller Lasse Sørensen, Forskningschef ved Danmarks og Middelhavslandenes Oldtid på Nationalmuseet:
“Forskning i de danske neandertalere har været ugleset i lagt tid, og der har der aldrig rigtig været foretaget seriøse udgravninger inden for de sidste 40 år. Men nu om dage er der heldigvis et forøget fokus på neandertalerne, både herhjemme og i udlandet. Derfor er vi rigtig glade for at ROMU foreslog et samarbejde om udgravningen ved Ejby’,” siger Lasse Sørensen.
I mange år har det været ugleset blandt arkæologer at lede efter neandertaler-levn i Danmark, men nu er billedet ved at vende. Foto: Neanderthal Museum
Tankevækkende fund i Ejby Klint
Arkæologerne har ikke kunnet benytte deres gravemaskiner på den stejle klint, og derfor har alt udgravning været foretaget med håndkraft. Men nu da udgravningen er slut, skal arkæologerne fra ROMU og Nationalmuseet endelig til at se nærmere på deres fund. Og det ser allerede spændende ud:
“Vi har fundet flere flintstykker, som muligvis er bearbejdet af mennesker. Vi kommer dog ikke til at konkludere med sikkerhed, at der har været neandertalere ved Ejby Klint ud fra den nu afsluttede udgravning. Men det er et godt første skridt i jagten,” siger Ole Kastholm.
Samarbejdspartnerne på Nationalmuseet er enige:
“Før udgravningen havde jeg ingen forhåbninger om, at vi nogensinde ville finde spor fra neandertalerne i Danmark. Efter udgravningen er jeg mere optimistisk, og jeg håber på, at vi kan være med til flere udgravninger i fremtiden. Og så glæder vi os til at kunne låne fundene fra Ejby Klint til en udstilling på Nationalmuseet,” siger Lasse Sørensen.
Udgravningen ved Ejby Klint er foretaget af ROMU i tæt samarbejde med Nationalmuseet, som også udstiller fundene fra og med 20. oktober
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Begrænsninger kan føre til nye ideer, og det er det udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård et godt eksempel på. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen fra Roskilde Domsogn stod i spidsen for ideen, der opstod under corona-nedlukningen af sognets kirkebygninger. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Under corona-nedlukningen i marts måned måtte Roskildes religiøse organisationer lukke og låse dørene til deres bygninger. De religiøse handlinger rykkede derfor hjem i stuerne, ud i naturen og foran skærmene. Men hvordan holder man påske og ramadan, når kirke og moské lukker ned?
Ligesom alle andre måtte trossamfundene i Roskilde forholde sig til covid-19. På Roskilde Museum arbejder vi i disse år med et forskningsprojekt om levende religion i byen, og derfor satte vi os for at undersøge, hvordan tre religiøse organisationer forholder sig til den temmelig usædvanlige situation. Vi har interviewet repræsentanter fra Roskilde Domsogn, den katolske kirke Skt. Laurentii og den tyrkiske moske Ayasofya i efteråret 2020, om hvordan man kan være kirke og moské under covid-19.
Udviklingen af covid-19-restriktioner for trossamfund i Danmark 2020.
18. marts
– Alle trossamfund skal lukke lokaler for offentligheden.
– Religiøse handlinger som dåb og vielser kan afholdes med overholdelse af forsamlingsforbud på 10 personer.
– Begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
18. maj
– Trossamfund må åbne lokaler for offentligheden.
– Lokaler kræver minimum 4 kvm. pr. person, dog max. 500 personer.
– Udendørs begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
19. august
– Forsamlingsforbud ved udendørs begravelse eller bisættelse sættes til 200 personer.
– Forsamlingsforbud på 50 personer gælder ved udendørs arrangementer (begravelse og bisættelse undtaget), medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
26. oktober
– Forsamlingsforbuddet ved udendørs begravelse eller bisættelse sænkes fra 200 til 50 personer.
– Forsamlingsforbud på 10 personer gælder ved udendørs arrangementer, medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
– Krav om brug af mundbind eller visir ved bevægelse til, fra og i lokalet.
Kilder: Coronasmitte.dk og km.dk
Historiske nedlukninger af religiøse bygninger
Det var historisk en helt ekstraordinær situation, da trossamfund i Danmark blev tvunget til at lukke deres bygninger for offentligheden og særligt da det faldt sammen med afholdelsen af store religiøse højtider. Da vi spørger menighedsrådsformanden for Roskilde Domsogn, Anne Rosendahl, til årets påskefejring kommer svaret prompte: ”Det (påske, red.) var der jo ikke. Der var lukket helt ned. Der var ikke noget som helst”. Samme klare svar får jeg fra sognepræsten i den katolske kirke Skt. Laurentii: ”Vi holdte ikke påske, for der var lukket ned.”, fortæller sognepræst Mate Rada
Det er tydeligt, at de religiøse bygninger er meget vigtige i de to kirkes forestillinger om den rigtige påske. Bygningerne danner i den forbindelse rammen for et særligt fællesskab, som er meget svært at undvære under en religiøs højtid. ”Både jeg selv og mange kirkegængere talte om, at vi jo aldrig havde oplevet sådan en påske. En påske, hvor man ikke kunne komme i kirke. En påske, hvor man ikke kunne synge påskesalmer. En påske, hvor man så at sige ikke kunne få lov at holde påske.”, fortæller sognepræst i Roskilde Domsogn Maria Harms om den påske, der ikke blev som normalt.
I moskeen er meldingen i forhold til ramadanen knap så klar, men her har man også aflyst fællesspisninger, aktiviteter og ikke mindst den store afsluttende fest for ramadanen, fordi man ikke kunne mødes flere sammen. ”Men ramadan er jo vigtig og alt det her, og det var da også underligt, at man ikke havde den store fest. Det havde man jo ikke”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Tre forskellige trossamfund i Roskilde
Roskilde Domsogn
Roskilde Domsogn hører under den danske folkekirke og varetager Roskilde Domkirke, Gl. Vor Frue Kirke, tre kirkegårde og flere kapeller. Roskilde Museum har talt med menighedsrådsformand Anne Rosendal, sognepræst Maria Harms og sognepræst Sarah Krøger Ziethen.
Skt. Laurentii Kirke
Roskildes katolske kirke ligger på Frederiksborgvej. Den katolske menighed i Roskilde blev opbygget fra 1901 og kirken blev siden bygget med indvielse i 1914. Roskilde Museum har talt med kirkens sognepræst Mate Rada.
Ayasofya moské
Den nuværende Ayasofya moské på Allehelgensgade er opført i 2018, men der har været moské på stedet siden 1989. Moskeen er tyrkisk og drevet af Roskilde Kulturforening. Roskilde Museum har talt med bestyrelsesformanden for foreningen, Yalcin Dogan.
Selvfølgelig lukker vi ned
Det var en meget svær og ærgerlig nedlukning for de tre religiøse organisationer tilbage i marts, men også en nødvendighed. Fra starten af covid-19-pandemien har de arbejdet hårdt for at følge de særlige og meget skiftende covid-19 anvisninger og tilpasser sig fortsat løbende nye coronavilkår.
Det er ifølge professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen, der har undersøgt, hvordan trossamfund har reageret under covid-19-krisen, et generelt billede, at der har været forståelse og opbakning til alle restriktioner gældende de danske trossamfund. Det er i kontrast til andre steder i verden, hvor f.eks. USA har oplevet stor modstand med nedlukninger af kirker.
Store blomsterkrukker blev som noget nyt placeret ved Roskilde Domkirkes kongeport under dette års påske. En placering, der normalt under påsken ville være tæt pakket af kirkegængere på vej ind og ud af kirken. Foto: Tina Birk Klein
Digitalt behov opstår
Påskepynt ved domkirkens kongeport er ikke et normalt syn under påsken. Dette års påskefejring blev dog anderledes, og der kunne nu, til forskel fra andre år, stå krukker uden risiko for at blive væltet af flere hundrede kirkegængere. Selve påskegudstjenesten kunne menigheden dog kun deltage i online, hvor de på behørig afstand kunne høre og se præsten i den ellers tomme kirke.
Ifølge Kühle og Larsen har der været en stigende aktivitet i brugen af online medier hos de danske trossamfund under covid-19. Det er meget forskelligt, hvad de enkelte trossamfunds udgangspunkt har været, og forskningen peger bl.a. på, at folkekirken halter efter de mindre trossamfund. En del af forklaringen på det er, at mange mindre trossamfund allerede anvendte online muligheder inden covid-19 til bl.a. at håndtere geografisk stor afstand blandt menigheden.
Online streaming blev ikke brugt af Roskilde Domkirke før covid-19, men da kirkerne blev lukket under påsken, opstod behovet. En professionel fotograf blev hurtigt hentet ind og lavede fem online påskegudstjenester fra kirkerummet i Roskilde Domkirke.
Udviklingen var den samme i Ayasofya moskeen, hvor ramadanen i høj grad kom til at fungere via online streaming. ”Imamen var over live på vores facebookside, og der gik vores medlemmer ind på vores facebookside, så kunne de høre imamen, når man skulle bede og når han skulle læse op af koranen. Det gjorde han live og faktisk hele vejen igennem den periode der”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Følg med på Facebook
Facebook er blevet den helt centrale platform for Roskilde Domkirke og Ayasofya moskeen under covid-19. Moskeen bruger især deres facebookside til videregivelse af information om retningslinjer under covid-19, hvorimod domkirkens facebook indeholder nye tiltag som: Dagens ord (er siden blevet til: Ugens ord), hvor en af kirkens præster kommer med et opslag i enten videoformat eller på skrift.
Sogne- og natkirkepræst i Roskilde Domsogn Sarah Krøger Ziethen glæder sig over en stor aktivitet på kirkens facebookprofil, hvor hun oplever, at mediet har trukket en ny gruppe borgere til. Ifølge Kühle og Larsens forskning, er det dog mest sandsynligt, at de nye deltagende er eksisterende menigheder fra mindre omkringliggende kirker. Forskningen, der bygger på en stor spørgeskemaundersøgelse, viser ret entydigt, at danskerne ikke er blevet mere religiøse under covid-19. Der er i stedet tale om en centralisering i forbindelse med det øgede online udbud, hvor mindre menigheder bliver tiltrukket af de store, som har bedre ressourcer til at lave godt online indhold.
Den katolske Skt. Laurentii Kirke er et eksempel på denne centralisering. En mindre kirke, der ikke selv producerer online indhold, men i stedet henviser til de optagede gudstjenester fra den katolske domkirke Skt. Ansgars i København. Sognepræsten Mate Rada fortæller i den forbindelse, at mange under påskedagene har fulgt påskefejringen via streaming enten fra København, Rom eller deres oprindelsesland.
Genåbning med afstand, sprit og bedetæpper
Glæden var stor den 18. maj, da domkirken, den katolske kirke og moskeen igen kunne åbne deres bygninger for offentligheden. Åbningen var dog også betinget af et stort administrativt arbejde med mange praktiske beslutninger. Bygningerne blev først og fremmest målt op, så de opfylder myndighedernes anvisninger om 4 kvadratmeter pr. person og afstand på en eller to meter afhængig af muligheden for at synge. I moskeen er man vant til at bede tæt skulder ved skulder direkte på gulvtæppet. Men nu placerer muslimerne sig efter markeringerne på tæppet, så de står forskudt og med afstand, og så medbringer de deres eget personlige bedetæppe.
I Ayasofya moskeen på Allehelgensgade indførte man hurtigt krav om brug af mundbind eller eget bedetæppe ved bøn. Sammen med håndsprit, afstandsmarkeringer og krav om rituel afvaskning hjemmefra forsøger moskeen at forhindre coronasmitte. På billedet ses et bedetæppe indsamlet til Roskilde Museum, der har været brugt under covid-19 i moskeen. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Nadver på mange måder
Nadveren, der i den katolske kirke kaldes kommunion, følger normalt en meget fast struktur i både den katolske kirke og i folkekirken, men det har covid-19 i den grad udfordret. Praktiseringen af nadverritualet er i den forbindelse blevet håndteret meget forskelligt af Roskilde Domsogn og den katolske kirke. ”Altså der er tjek på det, men det er da en anderledes oplevelse end det er normalt. Også når man går op, der plejer vi jo at gå og småsnakke lidt og gå lidt tæt”, fortæller menighedsrådsformand for Roskilde Domsogn Anne Rosendahl.
Det er kun få ad gangen, når menigheden går til nadver i Roskilde Domkirke. På et bord i kirkens kor skal de inden ankomsten til alteret betjene sig selv med et bæger, hvori oblaten er lagt på forhånd. Dernæst placerer menigheden sig ved alteret, og uden at knæle indtager de oblat og vinen, der er uddelt af præsten. I stedet for at tiltale hver enkelt person, siger præsten nu kun én fælles gang ordene: “Dette er Jesu Kristi legeme” og “Dette er Jesu Kristi blod”.
På alteret i Roskilde Domkirke plejer at være tre ting: Lys, blomster og bibel. På billedet ses en fjerde ting, der har fået plads under covid-19, nemlig en lille grøn flaske med håndsprit. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Kommunionen er blevet utraditionelt stillesiddende i Skt. Laurentii Kirke, og modsat Roskilde Domkirke er det præsten, der går rundt til menigheden. Iført plastikhandsker uddeler præsten kun hostien (brødet), da man ikke har kunne finde en tilfredsstillende måde at indtage Kristi i vinens skikkelse. Normalt er traditionen, at man drikker af samme kalk (bæger) med vin, men det er blevet fjernet på grund af covid-19. I den katolske kirke anser man indtagelsen af brød og vin for at være indtagelsen af selve Jesus Kristus, hvilket adskiller sig fra den symbolske indtagelse ved den protestantiske nadver.
Før covid-19 fik mange hostien direkte i munden, men det er på grund af smittefare blevet ændret. Ifølge sognepræst i Skt. Laurentii Kirke Mate Rada er det svært for enkelte, at de må lade sig nøje med at få hostien (og dermed selve Jesus Kristus) i hånden og ikke direkte i munden. Han tilføjer dog, at for mange er et større afsavn, at man har valgt ikke at indtage Kristi i vinens skikkelse. ”Med blodet er det sådan, at folk forstår det, men det mangler lidt. Altså begge skikkelser, men vi kan ikke gøre det anderledes”, fortæller sognepræst i den katolske kirke Skt. Laurentii Mate Rada.
Holder forandringerne ved?
Spørger man ekstern lektor Tina Langholm Larsen, så vil de fleste nye religiøse tiltag langsomt forsvinde, og religiøse handlinger vil vende tilbage til en normal før-corona-tilstand. Mange religiøse organisationer er allerede begyndt at vende tilbage til facebookprofiler, der primært fungerer som informationskanaler. Men der vil selvfølgelig også være undtagelser. Undtagelser, hvor covid-19 har skubbet til udviklingen hos trossamfundene. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen var allerede før covid-19 i gang med et projekt om større inddragelse af naturen i folkekirkeligt regi, men det blev alligevel covid-19-situationen, der blev katalysator for ideen om et udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård. En idé om et afsides rum for den enkelte midt i naturen, men også midt i byen. Et koncept, der, efter hendes ønske, godt må blive fast sommerinventar på Gråbrødre Kirkegård.
Artiklen henviser undervejs til forskning af professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen. De deltager begge i en større undersøgelse af Samtidsreligion under coronakrisen på Center for Samtidsreligion ved Århus Universitet.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Årets lysfest blev afholdt 24. januar 2020, og her var mere end 10.000 mennesker samlet for at nyde lyset. Siden kom coronaen. Konceptet for næste års lysfest afspejler en anden virkelighed og lægger i stedet op til, at man i stedet oplever lysfesten over flere dage – og altså i en mere coronasikker version. Foto: INSP Media
I slutningen af januar vil Roskilde som sædvanlig blive smykket med lys til den traditionelle Lysfest. For at imødekomme de gældende corona-restriktioner, er Lysfest 2021 kommet i nye klæder og vil strække sig over en uge i stedet for en enkelt aften.
Når det er mørkest, leder vi efter et lys. Uanset om mørket skyldes korte vinterdage eller lange skygger fra en pandemi. Men nu tænder institutionerne bag Kulturstrøget et lys og lover, at der også denne vinter vil være Lysfest i Roskildes gader. Dog – som så meget andet – i en lidt anden forklædning.
”Kulturstrøget har gennem ni år afviklet Lysfest i byrummet. I år er verden forandret – og det vil den vedblive med at være en tid endnu. Men kulturen lever!” siger projektleder fra Roskilde Bibliotek, kulturformidler Sofie Jekel.
Derfor har de otte institutioner bag Lysfesten lagt hovederne i blød og er kommet op med et mere corona-venligt koncept: I stedet for at foregå en enkelt aften, som samler op mod 10.000 mennesker, vil byen blive oplyst over en hel uge i januar 2021
”Selv om corona-epidemien sætter nye rammer for, hvordan vi kan være til stede for borgerne, skal de stadig opleve, at Lysfesten eksisterer som et lys i mørket. Også uden de åbne institutioner og det lysoptog, vi kender,” fortæller Sofie Jekel.
Byen bades i lys
Lysfest 2021 begynder mandag den 25. januar kl. 16, hvor lyset tændes langs med det fysiske kulturstrøg – det er det, som løber parallelt med gågaden fra Domkirken og Byens hus, forbi Roskilde Museum, Roskilde Kloster og ned til Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Samtidig vil to imponerende lysinstallationer markere hver sin indgang til Kulturstrøget. Fra shippingfirmaet Transoceans terrasse på Stændertorvet vil installationen ’Viften’ stråle ud over torvet, Byens hus og ud i Verdensrummet. I den anden ende vil området omkring biblioteket blive oplyst af den Tycho Brahe-inspirerede installation ’Lysekko’. Det er to professionelle installationskunstner-kollektiver, henholdsvis Båll&Brand og Tokyo Blue, der står for værkerne.
Kulturinstitutionerne vil lyse op alle aftener mellem kl. 16 og 22 den 25.-29. januar.
Selvom det traditionelle lysoptog tager en pause i år for ikke at samle for mange mennesker, vil der være rigeligt af andre lysende events. Blandt andet vil lyset på Domkirken blive slukket og erstattet af lamper inde i kirken, så de store, gamle vinduer gør det røde monument til et lysende skrin.
Udendørs kan man se kreative lyssætninger, som byens skolebørn kreerer på workshops i samarbejde med de lokale kunstnere Sif Jessen Hymøller, Kristine Hymøller og Roskilde Kulturskole. Roskilde Bibliotekerne og Roskilde Museum arrangerer byvandringer med historier om byens vægtere og hjemsøgte steder, og Roskilde Handel arbejder på at afholde Open by Night som afslutning på Lysfesten fredag den 29. januar. De nærmere omstændigheder ligger endnu ikke fast.
For kultur og fælleskab er der stadig brug for. Måske i højere grad end nogensinde. Derfor er det vigtigt at holde fast i traditionerne – dog i en form, så borgerne kan føle sig trygge.
”I stedet for at aflyse en stor og glædelig begivenhed for byens borgere, spreder vi Lysfesten ud til en uge og undgår dermed en større samling af mennesker. Ved at vi lyssætter over flere dage, kan folk selv vælge, i hvilket tidsrum de vil gå en aftentur og nyde lysinstallationerne,” fortæller Sofie Jekel.
Fakta om lysfesten:
Finder sted 25.-29. januar 2021
Har været afholdt i Roskilde siden 2013
De otte kulturinstitutioner bag lysfesten: Roskilde Domkirke, Museet for Samtidskunst, Kunsthuset Palæfløjen, Roskilde Museum, Byens hus, Roskilde Kloster, Roskilde Bibliotek og Kreativt hus for børn, Algade 31.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Kate Fleron. Kilde: Modstandsdatabasen
Allerede i en tidlig alder besluttede Kate Fleron sig for at gå egne veje. Frem for at blive gift og få børn ville hun have selvstændighed, og som journalist kæmpede hun med pennen som våben mod besættelsesmagten.
Da kunstneren Anna Kristensen rydder op efter sine forældres død i 2010 i det nordlige Sverige finder hun bogen Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron. Anna vidste, at hendes far, der var modstandsmand på Roskilde-egnen og afsættet for udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ på Roskilde Museum, beundrede modstandskvinden Kate Fleron. Annas fortæller, at længe efter krigens afslutning fik hendes far fortsat tilsendt bladet Frit Danmark, som Kate Fleron var redaktør på, indtil det måtte lukke i 1982.
Antityske holdninger bliver straffet
Kate Fleron var blandt en gruppe af medarbejdere på Nationaltidende, der i 1940 besluttede sig for at markere en kritisk holdning til besættelsesmagtens indgreb og politik. Trods censuren slog den oppositionelle tone igennem, og reaktionerne udeblev heller ikke. Ved årsskiftet 1941-42 blev chefredaktøren Aage Schoch afskediget på foranledning af værnemagten. Kort tid efter blev også Kate Fleron reelt fyret af en følgagtig bestyrelse.
I december 1942 blev Kate Fleron kontaktet af en tidligere kollega Ole Kiilerich, der var en af kræfterne bag Frit Danmark, et illegalt blad, der var udkommet første gang i april 1942. Organisationen og bladet af samme navn var startet som et kommunistisk-konservativt samarbejde med udgangspunkt i nogle samtaler kommunisten Aksel Larsen og den konservative John Christmas Møller havde haft om modstanden mod tyskerne. Da Kiilerich opsøgte Kate Fleron, var en del af folkene bag bladet enten arresteret eller på flugt fra politiet. Selv var han også på flugt, og han bad Kate Fleron om at afløse ham som repræsentant i redaktionen, et hverv, hun indledte januar 1943.
Første udgave af Frit Danmark fra april 1945. Kilde: Nationalmuseet
Dybere ind i den illegale verden
Arbejdet på Frit Danmark bestod i at indsamle stof og skrive artikler, men snart kom hendes illegale aktiviteter også til at indbefatte støtte til faldskærmsfolk og koordinering af skjulesteder til folk under jorden. I den illegale verden var hun kendt under dæknavnet Frøken Krog, og med tiden fik hun i kraft af sit engagement i bladets hovedledelsesmøder kontakt til mange centrale personligheder i det organiserede modstandsarbejde.
I september 1944 blev hun taget af Gestapo. Hun blev indsat i Vestre Fængsel og efter adskillige uger overført til fangelejren Frøslev i Sønderjylland. Efter trekvart år i fangenskab slap hun ud af lejren i april 1945 og oplevede den tyske kapitulation i frihed.
Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron og udgivet i oktober 1945.
Kvinder vigtige for modstandskampen
Med bogen Kvinder i Modstandskampen færdigskrevet allerede i oktober i 1945 ønskede Kate Fleron at understrege, at kvinder havde spillet et stor rolle i modstandskampen. Bogen er komponeret som en dynamisk, dramatisk udvikling: Efter ekspositionen, hvor hun taler med Gudrun Fiil og datteren Kristine (Tulle) Fiil på Hvidsten kro, der mistede otte familiemedlemmer og venner ved disses henrettelse i juni 1944, placerer Fleron portrætterne, så de beskriver et forløb fra involvering i modstandsarbejde til afsløring og tilfangetagelse. Ved udvælgelsen af modstandskvinder benyttede Fleron det kontaktnet, hun havde oparbejdet gennem Frit Danmark. Flere af de interviewede kvinder havde været med til at skrive, trykke og distribuere bladet. Nogle af kvinderne kendte hinanden og dukker derfor op flere steder i portrætsamtalerne, og samtidig er der indlagt breve og nedskrevne beretninger, der supplerer kvindernes fortællinger.
Flere end 700 danske kvinder blev interneret af nazisterne i Frøslevlejren, fordi de var medlemmer af modstandsbevægelsen. Nogle deltog i sabotage af jernbaner og fabriksanlæg. Andre transporterede våben, var logiværter for jødiske flygtninge og faldskærmsfolk, eller de opsporede stikkere og fremskaffede falske identitetskort. Atter andre trykte og uddelte illegale blade og bøger.
Med bogen var det ikke vigtigt for Kate Fleron at fremhæve kvinder på bekostning af mænd, men sætte fokus på, at frihedskampen ikke kun et ungdomsoprør blandt unge mænd, men også blandt unge kvinder.
Principfast og med sine meningers mod satte hun fokus på kvinders rolle og selvstændighed og fødte selv en datter uden for ægteskab – en institution hun var modstander af.
Efter Befrielsen fortsatte Kate Fleron i redaktørstolen for Frit Danmark som månedsblad frem til 1982. Det blev et opinionsdannende tidsskrift, politisk og økonomisk uafhængigt, behandlede både inden- og udenrigspolitiske emner og var et forum for kontroversielle synspunkter.
Kate Fleron døde i 2006 96 år gammel.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
6-årige Merle viser familiens fund til arkæologen under arrangementet ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening. Foto: Niels Hein
Der var stort tilløb til efterårsferiens aktiviteter på besøgsstederne i ROMU, der bød på detektorføring i Lejre, mordmysterie i Roskilde, fiskehistorie i Frederikssund og meget mere.
Museernes efterårsaktiviteter lokkede hundredvis af familier til at gå på opdagelse i historien. Én af aktiviteterne var ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening.
“Vi fandt arrangementet på Facebook og blev straks nysgerrige,” fortæller Katrine Folkjær Leed, som sammen med sine tre børn drog ud på en mark nær Lejre, og fik stukket et metaldetektor i hånden.
Efter en grundig indføring i detektorens funktioner, blev de sluppet løs på marken, og inden længe fandt de en lille genstand, som fik arkæologerne til at spærre øjnene op. Det var et lille, fugleformet spænde, som muligvis stammer fra vikingetiden.
“Jeg troede måske, at det var noget fra en bil,” griner moderen. Nu tager ROMU’s fagfolk et nærmere kig på familiens detektorfund og vurderer, hvorvidt det bør sendes ind til Nationalmuseet som danefæ.
Familien Folkjær Leed fandt arrangementet på Facebook, og har ikke fortrudt at de valgte at bruge deres feriedag på en fugtig mark ved Lejre. Foto: Niels Hein
I efterårsferien afholdt Lejre Museum også ‘Flinthug, fund og fagsnak’ og ‘Mørkeomvisninger’ samt flere aktiviteter på Tadre Mølle, i samarbejde med Tadre Mølles Venner og Nationalpark Skjoldungernes Land
Mordmysterie fik familier rundt i krogene af museet
“Tror du skolelærerinden løj for os?”, kunne man høre til ‘Mord på Museet’ på Roskilde Museum. Her var familierne rejst tilbage til 1909 for at arbejde som detektiver og løse mysteriet om et mord begået på museet.
Efter at familierne havde læst politirapporten, blev de sendt rundt i alle kroge af museet for at finde spor og udspørge vidner og mistænkte – som fx skolelærerinden og bondekonen.
“Vi kan mærke at folk bruger museet på en anden måde. De diskuterer ikke bare de spor vi har lagt frem, men også museets genstande og billeder,” siger Julia Standly Hopf, som har været med til at planlægge aktiviteten, og som har taget rollen som bondekonen fra 1909.
Foruden ‘Mord på Museet’, var der også adgang til den nye udstilling ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Her kan man følge den svenske kunstner Anna Kristensen, dykke ned i sin danske fars historie som modstandsmand syd for Roskilde.
Detektivfamilierne kunne fx udspørge lærerinden (Mia Portocarrera) i skolestuen, for at opklare mysteriet om den myrdede museumsdirektør. Foto: Niels Hein
Ude i byen var der også mange der deltog i ‘Æbleuge’ i Lützhøfts Købmandsgård hvor familierne fik fyldt op i slikskålen og thedåsen med et udvalg af købmandsgårdens smagfulde og nostalgiske æblevarer.
På RAGNAROCK kunne komme med på en helt særlig Gasolin’-omvisning i børnehøjde, lave sit eget Gasolin’ merchandise i værkstedet.
På Færgegården fik man fiskeskæl på hænderne
“Hvad er det der skinner?,” spurgte William sin mormor til arrangementet ‘Mød dyrene i fjorden’ i Færgegårdens have i Frederikssund. Bedstemor og barnebarn havde fået udleveret en sild og havde hurtigt fået sildeskæl på hænderne.
Mens silden blev fileteret og bagt over bål, kunne de høre historien om sildefiskeriet og fiskere ved Frederikssund.
Man kunne også møde levende fisk og andre dyr fra fjorden. Hver morgen i efterårsferien havde museumsinspektør Line Jandoria Jørgensen nemlig trukket sine waders på og bevægede sig ud i fjorden, for at fange dyr som museets gæster kunne møde. Og der kom både krabber, nålefisk og snegle i nettet.
Man kunne også lære det gamle håndværk at bøde fiskegarn, så man selv kunne blive en vaskeægte fjordfisker.
Inde på museet kunne gæsterne gå på opdagelse i mere lokal historie, i den spritnye udstilling: ”På sporet af fortiden – vis os dit fortidsminde”, hvor lokale borgere har bidraget med egne billeder af fortidsminder.
Over 3500 kiggede forbi besøgsstederne i museumsorganisationen i ROMU i efterårsferien, enten for at opleve en udstilling, være med i en aktivitet, eller bare for at kigge forbi. Aktiviteterne blev arrangeret af besøgsstederne i samarbejde med foreninger og frivillige fra Lejre, Frederikssund og Roskilde kommune.
Man fik masser af sildeskæl på hænderne i ‘Mød dyrene i fjorden’. Foto: Niels Hein
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Arkæolog Ole Kastholm har ledt udgravningen ved den stejle Ejby Klint, hvor arbejdet blev foretaget ved håndkraft.
Hen over sommeren har arkæologer fra ROMU og Nationalmuseet gravet ved Ejby Klint. Udgravningen er et første skridt i jagten på neandertalerne i Danmark, fortæller arkæolog.
Enhver historiebog vil berette, at mennesket først kom til Danmark efter sidste istid. Men måske har tidlige mennesker, nærmere betegnet neandertalere, levet i Danmark før istiden.
Denne teori har arkæologer fra museumsorganisationen ROMU og Nationalmuseet afprøvet med en udgravning ved Ejby Klint.
“Hvis man skal lede efter neandertalere i Danmark, så er Ejby Klint et rigtig godt sted. Her kan vi nemlig komme ind til et uforstyrret jordlag, som stammer fra Eem-mellemistiden,” fortæller Ole Kastholm, arkæolog ved ROMU.
Eem-mellemistiden var en periode hvor høje temperaturer og et rigt dyreliv har gjort Danmark attraktivt for fortidsmennesker. Men indtil videre har man ikke fundet nogen spor af neandertalerne nord for Tyskland.
“Jordlaget fra Eem-mellemistiden ligger typisk dybt under jorden, og det kan være blandet sammen med lag fra andre perioder. Men ved Ejby Klint er laget både uforstyrret og nemt at grave sig ind til. Og det ser man ikke ret mange steder i Danmark,” siger Ole Kastholm, som har fået hjælp af geologer til at fastslå, at jordlaget netop er fra Eem-mellemistiden.
Da det er meget sjældent at finde organisk materiale, som fx knogler, fra den tid, er det primært neandertalernes redskaber som arkæologerne har ledt efter i Ejby Klint. Men arkæologer kan ofte have svært ved at vurdere, om flinteredskaberne er bearbejdet af menneskehænder eller af naturens kræfter
Forskning i neandertalere har været ugleset
Allerede i 1960’erne fandt amatørarkæolog Erik Madsen nogle flintredskaber på stranden ved Ejby, og snart efter begyndte han at foretage nogle mere systematiske udgravninger i klinten.
“Madsen gjorde flere fund i klinten, bl.a. tre flintstykker, som Madsen selv mente kunne være forarbejdet af mennesker. Men desværre er netop disse tre forsvundet den dag i dag,” siger Ole Kastholm, som har gransket Erik Madsens efterladte papirer og fund.
Jagten på de tidligste mennesker i Danmark har ofte været ført af amatørarkæologer, mens fagfolk har kigget skeptisk til. Det fortæller Lasse Sørensen, Forskningschef ved Danmarks og Middelhavslandenes Oldtid på Nationalmuseet:
“Forskning i de danske neandertalere har været ugleset i lagt tid, og der har der aldrig rigtig været foretaget seriøse udgravninger inden for de sidste 40 år. Men nu om dage er der heldigvis et forøget fokus på neandertalerne, både herhjemme og i udlandet. Derfor er vi rigtig glade for at ROMU foreslog et samarbejde om udgravningen ved Ejby’,” siger Lasse Sørensen.
I mange år har det været ugleset blandt arkæologer at lede efter neandertaler-levn i Danmark, men nu er billedet ved at vende. Foto: Neanderthal Museum
Tankevækkende fund i Ejby Klint
Arkæologerne har ikke kunnet benytte deres gravemaskiner på den stejle klint, og derfor har alt udgravning været foretaget med håndkraft. Men nu da udgravningen er slut, skal arkæologerne fra ROMU og Nationalmuseet endelig til at se nærmere på deres fund. Og det ser allerede spændende ud:
“Vi har fundet flere flintstykker, som muligvis er bearbejdet af mennesker. Vi kommer dog ikke til at konkludere med sikkerhed, at der har været neandertalere ved Ejby Klint ud fra den nu afsluttede udgravning. Men det er et godt første skridt i jagten,” siger Ole Kastholm.
Samarbejdspartnerne på Nationalmuseet er enige:
“Før udgravningen havde jeg ingen forhåbninger om, at vi nogensinde ville finde spor fra neandertalerne i Danmark. Efter udgravningen er jeg mere optimistisk, og jeg håber på, at vi kan være med til flere udgravninger i fremtiden. Og så glæder vi os til at kunne låne fundene fra Ejby Klint til en udstilling på Nationalmuseet,” siger Lasse Sørensen.
Udgravningen ved Ejby Klint er foretaget af ROMU i tæt samarbejde med Nationalmuseet, som også udstiller fundene fra og med 20. oktober
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Begrænsninger kan føre til nye ideer, og det er det udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård et godt eksempel på. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen fra Roskilde Domsogn stod i spidsen for ideen, der opstod under corona-nedlukningen af sognets kirkebygninger. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Under corona-nedlukningen i marts måned måtte Roskildes religiøse organisationer lukke og låse dørene til deres bygninger. De religiøse handlinger rykkede derfor hjem i stuerne, ud i naturen og foran skærmene. Men hvordan holder man påske og ramadan, når kirke og moské lukker ned?
Ligesom alle andre måtte trossamfundene i Roskilde forholde sig til covid-19. På Roskilde Museum arbejder vi i disse år med et forskningsprojekt om levende religion i byen, og derfor satte vi os for at undersøge, hvordan tre religiøse organisationer forholder sig til den temmelig usædvanlige situation. Vi har interviewet repræsentanter fra Roskilde Domsogn, den katolske kirke Skt. Laurentii og den tyrkiske moske Ayasofya i efteråret 2020, om hvordan man kan være kirke og moské under covid-19.
Udviklingen af covid-19-restriktioner for trossamfund i Danmark 2020.
18. marts
– Alle trossamfund skal lukke lokaler for offentligheden.
– Religiøse handlinger som dåb og vielser kan afholdes med overholdelse af forsamlingsforbud på 10 personer.
– Begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
18. maj
– Trossamfund må åbne lokaler for offentligheden.
– Lokaler kræver minimum 4 kvm. pr. person, dog max. 500 personer.
– Udendørs begravelser og bisættelser undtaget forsamlingsforbud.
19. august
– Forsamlingsforbud ved udendørs begravelse eller bisættelse sættes til 200 personer.
– Forsamlingsforbud på 50 personer gælder ved udendørs arrangementer (begravelse og bisættelse undtaget), medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
26. oktober
– Forsamlingsforbuddet ved udendørs begravelse eller bisættelse sænkes fra 200 til 50 personer.
– Forsamlingsforbud på 10 personer gælder ved udendørs arrangementer, medmindre man sidder ned og har ansigtet i samme retning.
– Krav om brug af mundbind eller visir ved bevægelse til, fra og i lokalet.
Kilder: Coronasmitte.dk og km.dk
Historiske nedlukninger af religiøse bygninger
Det var historisk en helt ekstraordinær situation, da trossamfund i Danmark blev tvunget til at lukke deres bygninger for offentligheden og særligt da det faldt sammen med afholdelsen af store religiøse højtider. Da vi spørger menighedsrådsformanden for Roskilde Domsogn, Anne Rosendahl, til årets påskefejring kommer svaret prompte: ”Det (påske, red.) var der jo ikke. Der var lukket helt ned. Der var ikke noget som helst”. Samme klare svar får jeg fra sognepræsten i den katolske kirke Skt. Laurentii: ”Vi holdte ikke påske, for der var lukket ned.”, fortæller sognepræst Mate Rada
Det er tydeligt, at de religiøse bygninger er meget vigtige i de to kirkes forestillinger om den rigtige påske. Bygningerne danner i den forbindelse rammen for et særligt fællesskab, som er meget svært at undvære under en religiøs højtid. ”Både jeg selv og mange kirkegængere talte om, at vi jo aldrig havde oplevet sådan en påske. En påske, hvor man ikke kunne komme i kirke. En påske, hvor man ikke kunne synge påskesalmer. En påske, hvor man så at sige ikke kunne få lov at holde påske.”, fortæller sognepræst i Roskilde Domsogn Maria Harms om den påske, der ikke blev som normalt.
I moskeen er meldingen i forhold til ramadanen knap så klar, men her har man også aflyst fællesspisninger, aktiviteter og ikke mindst den store afsluttende fest for ramadanen, fordi man ikke kunne mødes flere sammen. ”Men ramadan er jo vigtig og alt det her, og det var da også underligt, at man ikke havde den store fest. Det havde man jo ikke”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Tre forskellige trossamfund i Roskilde
Roskilde Domsogn
Roskilde Domsogn hører under den danske folkekirke og varetager Roskilde Domkirke, Gl. Vor Frue Kirke, tre kirkegårde og flere kapeller. Roskilde Museum har talt med menighedsrådsformand Anne Rosendal, sognepræst Maria Harms og sognepræst Sarah Krøger Ziethen.
Skt. Laurentii Kirke
Roskildes katolske kirke ligger på Frederiksborgvej. Den katolske menighed i Roskilde blev opbygget fra 1901 og kirken blev siden bygget med indvielse i 1914. Roskilde Museum har talt med kirkens sognepræst Mate Rada.
Ayasofya moské
Den nuværende Ayasofya moské på Allehelgensgade er opført i 2018, men der har været moské på stedet siden 1989. Moskeen er tyrkisk og drevet af Roskilde Kulturforening. Roskilde Museum har talt med bestyrelsesformanden for foreningen, Yalcin Dogan.
Selvfølgelig lukker vi ned
Det var en meget svær og ærgerlig nedlukning for de tre religiøse organisationer tilbage i marts, men også en nødvendighed. Fra starten af covid-19-pandemien har de arbejdet hårdt for at følge de særlige og meget skiftende covid-19 anvisninger og tilpasser sig fortsat løbende nye coronavilkår.
Det er ifølge professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen, der har undersøgt, hvordan trossamfund har reageret under covid-19-krisen, et generelt billede, at der har været forståelse og opbakning til alle restriktioner gældende de danske trossamfund. Det er i kontrast til andre steder i verden, hvor f.eks. USA har oplevet stor modstand med nedlukninger af kirker.
Store blomsterkrukker blev som noget nyt placeret ved Roskilde Domkirkes kongeport under dette års påske. En placering, der normalt under påsken ville være tæt pakket af kirkegængere på vej ind og ud af kirken. Foto: Tina Birk Klein
Digitalt behov opstår
Påskepynt ved domkirkens kongeport er ikke et normalt syn under påsken. Dette års påskefejring blev dog anderledes, og der kunne nu, til forskel fra andre år, stå krukker uden risiko for at blive væltet af flere hundrede kirkegængere. Selve påskegudstjenesten kunne menigheden dog kun deltage i online, hvor de på behørig afstand kunne høre og se præsten i den ellers tomme kirke.
Ifølge Kühle og Larsen har der været en stigende aktivitet i brugen af online medier hos de danske trossamfund under covid-19. Det er meget forskelligt, hvad de enkelte trossamfunds udgangspunkt har været, og forskningen peger bl.a. på, at folkekirken halter efter de mindre trossamfund. En del af forklaringen på det er, at mange mindre trossamfund allerede anvendte online muligheder inden covid-19 til bl.a. at håndtere geografisk stor afstand blandt menigheden.
Online streaming blev ikke brugt af Roskilde Domkirke før covid-19, men da kirkerne blev lukket under påsken, opstod behovet. En professionel fotograf blev hurtigt hentet ind og lavede fem online påskegudstjenester fra kirkerummet i Roskilde Domkirke.
Udviklingen var den samme i Ayasofya moskeen, hvor ramadanen i høj grad kom til at fungere via online streaming. ”Imamen var over live på vores facebookside, og der gik vores medlemmer ind på vores facebookside, så kunne de høre imamen, når man skulle bede og når han skulle læse op af koranen. Det gjorde han live og faktisk hele vejen igennem den periode der”, fortæller bestyrelsesformand fra Roskilde Kulturforening Yalcin Dogan.
Følg med på Facebook
Facebook er blevet den helt centrale platform for Roskilde Domkirke og Ayasofya moskeen under covid-19. Moskeen bruger især deres facebookside til videregivelse af information om retningslinjer under covid-19, hvorimod domkirkens facebook indeholder nye tiltag som: Dagens ord (er siden blevet til: Ugens ord), hvor en af kirkens præster kommer med et opslag i enten videoformat eller på skrift.
Sogne- og natkirkepræst i Roskilde Domsogn Sarah Krøger Ziethen glæder sig over en stor aktivitet på kirkens facebookprofil, hvor hun oplever, at mediet har trukket en ny gruppe borgere til. Ifølge Kühle og Larsens forskning, er det dog mest sandsynligt, at de nye deltagende er eksisterende menigheder fra mindre omkringliggende kirker. Forskningen, der bygger på en stor spørgeskemaundersøgelse, viser ret entydigt, at danskerne ikke er blevet mere religiøse under covid-19. Der er i stedet tale om en centralisering i forbindelse med det øgede online udbud, hvor mindre menigheder bliver tiltrukket af de store, som har bedre ressourcer til at lave godt online indhold.
Den katolske Skt. Laurentii Kirke er et eksempel på denne centralisering. En mindre kirke, der ikke selv producerer online indhold, men i stedet henviser til de optagede gudstjenester fra den katolske domkirke Skt. Ansgars i København. Sognepræsten Mate Rada fortæller i den forbindelse, at mange under påskedagene har fulgt påskefejringen via streaming enten fra København, Rom eller deres oprindelsesland.
Genåbning med afstand, sprit og bedetæpper
Glæden var stor den 18. maj, da domkirken, den katolske kirke og moskeen igen kunne åbne deres bygninger for offentligheden. Åbningen var dog også betinget af et stort administrativt arbejde med mange praktiske beslutninger. Bygningerne blev først og fremmest målt op, så de opfylder myndighedernes anvisninger om 4 kvadratmeter pr. person og afstand på en eller to meter afhængig af muligheden for at synge. I moskeen er man vant til at bede tæt skulder ved skulder direkte på gulvtæppet. Men nu placerer muslimerne sig efter markeringerne på tæppet, så de står forskudt og med afstand, og så medbringer de deres eget personlige bedetæppe.
I Ayasofya moskeen på Allehelgensgade indførte man hurtigt krav om brug af mundbind eller eget bedetæppe ved bøn. Sammen med håndsprit, afstandsmarkeringer og krav om rituel afvaskning hjemmefra forsøger moskeen at forhindre coronasmitte. På billedet ses et bedetæppe indsamlet til Roskilde Museum, der har været brugt under covid-19 i moskeen. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Nadver på mange måder
Nadveren, der i den katolske kirke kaldes kommunion, følger normalt en meget fast struktur i både den katolske kirke og i folkekirken, men det har covid-19 i den grad udfordret. Praktiseringen af nadverritualet er i den forbindelse blevet håndteret meget forskelligt af Roskilde Domsogn og den katolske kirke. ”Altså der er tjek på det, men det er da en anderledes oplevelse end det er normalt. Også når man går op, der plejer vi jo at gå og småsnakke lidt og gå lidt tæt”, fortæller menighedsrådsformand for Roskilde Domsogn Anne Rosendahl.
Det er kun få ad gangen, når menigheden går til nadver i Roskilde Domkirke. På et bord i kirkens kor skal de inden ankomsten til alteret betjene sig selv med et bæger, hvori oblaten er lagt på forhånd. Dernæst placerer menigheden sig ved alteret, og uden at knæle indtager de oblat og vinen, der er uddelt af præsten. I stedet for at tiltale hver enkelt person, siger præsten nu kun én fælles gang ordene: “Dette er Jesu Kristi legeme” og “Dette er Jesu Kristi blod”.
På alteret i Roskilde Domkirke plejer at være tre ting: Lys, blomster og bibel. På billedet ses en fjerde ting, der har fået plads under covid-19, nemlig en lille grøn flaske med håndsprit. Foto: Thea Kaspersen, ROMU.
Kommunionen er blevet utraditionelt stillesiddende i Skt. Laurentii Kirke, og modsat Roskilde Domkirke er det præsten, der går rundt til menigheden. Iført plastikhandsker uddeler præsten kun hostien (brødet), da man ikke har kunne finde en tilfredsstillende måde at indtage Kristi i vinens skikkelse. Normalt er traditionen, at man drikker af samme kalk (bæger) med vin, men det er blevet fjernet på grund af covid-19. I den katolske kirke anser man indtagelsen af brød og vin for at være indtagelsen af selve Jesus Kristus, hvilket adskiller sig fra den symbolske indtagelse ved den protestantiske nadver.
Før covid-19 fik mange hostien direkte i munden, men det er på grund af smittefare blevet ændret. Ifølge sognepræst i Skt. Laurentii Kirke Mate Rada er det svært for enkelte, at de må lade sig nøje med at få hostien (og dermed selve Jesus Kristus) i hånden og ikke direkte i munden. Han tilføjer dog, at for mange er et større afsavn, at man har valgt ikke at indtage Kristi i vinens skikkelse. ”Med blodet er det sådan, at folk forstår det, men det mangler lidt. Altså begge skikkelser, men vi kan ikke gøre det anderledes”, fortæller sognepræst i den katolske kirke Skt. Laurentii Mate Rada.
Holder forandringerne ved?
Spørger man ekstern lektor Tina Langholm Larsen, så vil de fleste nye religiøse tiltag langsomt forsvinde, og religiøse handlinger vil vende tilbage til en normal før-corona-tilstand. Mange religiøse organisationer er allerede begyndt at vende tilbage til facebookprofiler, der primært fungerer som informationskanaler. Men der vil selvfølgelig også være undtagelser. Undtagelser, hvor covid-19 har skubbet til udviklingen hos trossamfundene. Sognepræst Sarah Krøger Ziethen var allerede før covid-19 i gang med et projekt om større inddragelse af naturen i folkekirkeligt regi, men det blev alligevel covid-19-situationen, der blev katalysator for ideen om et udendørs andagtsrum på Gråbrødre Kirkegård. En idé om et afsides rum for den enkelte midt i naturen, men også midt i byen. Et koncept, der, efter hendes ønske, godt må blive fast sommerinventar på Gråbrødre Kirkegård.
Artiklen henviser undervejs til forskning af professor Lene Kühle og ekstern lektor Tina Langholm Larsen. De deltager begge i en større undersøgelse af Samtidsreligion under coronakrisen på Center for Samtidsreligion ved Århus Universitet.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Årets lysfest blev afholdt 24. januar 2020, og her var mere end 10.000 mennesker samlet for at nyde lyset. Siden kom coronaen. Konceptet for næste års lysfest afspejler en anden virkelighed og lægger i stedet op til, at man i stedet oplever lysfesten over flere dage – og altså i en mere coronasikker version. Foto: INSP Media
I slutningen af januar vil Roskilde som sædvanlig blive smykket med lys til den traditionelle Lysfest. For at imødekomme de gældende corona-restriktioner, er Lysfest 2021 kommet i nye klæder og vil strække sig over en uge i stedet for en enkelt aften.
Når det er mørkest, leder vi efter et lys. Uanset om mørket skyldes korte vinterdage eller lange skygger fra en pandemi. Men nu tænder institutionerne bag Kulturstrøget et lys og lover, at der også denne vinter vil være Lysfest i Roskildes gader. Dog – som så meget andet – i en lidt anden forklædning.
”Kulturstrøget har gennem ni år afviklet Lysfest i byrummet. I år er verden forandret – og det vil den vedblive med at være en tid endnu. Men kulturen lever!” siger projektleder fra Roskilde Bibliotek, kulturformidler Sofie Jekel.
Derfor har de otte institutioner bag Lysfesten lagt hovederne i blød og er kommet op med et mere corona-venligt koncept: I stedet for at foregå en enkelt aften, som samler op mod 10.000 mennesker, vil byen blive oplyst over en hel uge i januar 2021
”Selv om corona-epidemien sætter nye rammer for, hvordan vi kan være til stede for borgerne, skal de stadig opleve, at Lysfesten eksisterer som et lys i mørket. Også uden de åbne institutioner og det lysoptog, vi kender,” fortæller Sofie Jekel.
Byen bades i lys
Lysfest 2021 begynder mandag den 25. januar kl. 16, hvor lyset tændes langs med det fysiske kulturstrøg – det er det, som løber parallelt med gågaden fra Domkirken og Byens hus, forbi Roskilde Museum, Roskilde Kloster og ned til Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Samtidig vil to imponerende lysinstallationer markere hver sin indgang til Kulturstrøget. Fra shippingfirmaet Transoceans terrasse på Stændertorvet vil installationen ’Viften’ stråle ud over torvet, Byens hus og ud i Verdensrummet. I den anden ende vil området omkring biblioteket blive oplyst af den Tycho Brahe-inspirerede installation ’Lysekko’. Det er to professionelle installationskunstner-kollektiver, henholdsvis Båll&Brand og Tokyo Blue, der står for værkerne.
Kulturinstitutionerne vil lyse op alle aftener mellem kl. 16 og 22 den 25.-29. januar.
Selvom det traditionelle lysoptog tager en pause i år for ikke at samle for mange mennesker, vil der være rigeligt af andre lysende events. Blandt andet vil lyset på Domkirken blive slukket og erstattet af lamper inde i kirken, så de store, gamle vinduer gør det røde monument til et lysende skrin.
Udendørs kan man se kreative lyssætninger, som byens skolebørn kreerer på workshops i samarbejde med de lokale kunstnere Sif Jessen Hymøller, Kristine Hymøller og Roskilde Kulturskole. Roskilde Bibliotekerne og Roskilde Museum arrangerer byvandringer med historier om byens vægtere og hjemsøgte steder, og Roskilde Handel arbejder på at afholde Open by Night som afslutning på Lysfesten fredag den 29. januar. De nærmere omstændigheder ligger endnu ikke fast.
For kultur og fælleskab er der stadig brug for. Måske i højere grad end nogensinde. Derfor er det vigtigt at holde fast i traditionerne – dog i en form, så borgerne kan føle sig trygge.
”I stedet for at aflyse en stor og glædelig begivenhed for byens borgere, spreder vi Lysfesten ud til en uge og undgår dermed en større samling af mennesker. Ved at vi lyssætter over flere dage, kan folk selv vælge, i hvilket tidsrum de vil gå en aftentur og nyde lysinstallationerne,” fortæller Sofie Jekel.
Fakta om lysfesten:
Finder sted 25.-29. januar 2021
Har været afholdt i Roskilde siden 2013
De otte kulturinstitutioner bag lysfesten: Roskilde Domkirke, Museet for Samtidskunst, Kunsthuset Palæfløjen, Roskilde Museum, Byens hus, Roskilde Kloster, Roskilde Bibliotek og Kreativt hus for børn, Algade 31.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Kate Fleron. Kilde: Modstandsdatabasen
Allerede i en tidlig alder besluttede Kate Fleron sig for at gå egne veje. Frem for at blive gift og få børn ville hun have selvstændighed, og som journalist kæmpede hun med pennen som våben mod besættelsesmagten.
Da kunstneren Anna Kristensen rydder op efter sine forældres død i 2010 i det nordlige Sverige finder hun bogen Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron. Anna vidste, at hendes far, der var modstandsmand på Roskilde-egnen og afsættet for udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ på Roskilde Museum, beundrede modstandskvinden Kate Fleron. Annas fortæller, at længe efter krigens afslutning fik hendes far fortsat tilsendt bladet Frit Danmark, som Kate Fleron var redaktør på, indtil det måtte lukke i 1982.
Antityske holdninger bliver straffet
Kate Fleron var blandt en gruppe af medarbejdere på Nationaltidende, der i 1940 besluttede sig for at markere en kritisk holdning til besættelsesmagtens indgreb og politik. Trods censuren slog den oppositionelle tone igennem, og reaktionerne udeblev heller ikke. Ved årsskiftet 1941-42 blev chefredaktøren Aage Schoch afskediget på foranledning af værnemagten. Kort tid efter blev også Kate Fleron reelt fyret af en følgagtig bestyrelse.
I december 1942 blev Kate Fleron kontaktet af en tidligere kollega Ole Kiilerich, der var en af kræfterne bag Frit Danmark, et illegalt blad, der var udkommet første gang i april 1942. Organisationen og bladet af samme navn var startet som et kommunistisk-konservativt samarbejde med udgangspunkt i nogle samtaler kommunisten Aksel Larsen og den konservative John Christmas Møller havde haft om modstanden mod tyskerne. Da Kiilerich opsøgte Kate Fleron, var en del af folkene bag bladet enten arresteret eller på flugt fra politiet. Selv var han også på flugt, og han bad Kate Fleron om at afløse ham som repræsentant i redaktionen, et hverv, hun indledte januar 1943.
Første udgave af Frit Danmark fra april 1945. Kilde: Nationalmuseet
Dybere ind i den illegale verden
Arbejdet på Frit Danmark bestod i at indsamle stof og skrive artikler, men snart kom hendes illegale aktiviteter også til at indbefatte støtte til faldskærmsfolk og koordinering af skjulesteder til folk under jorden. I den illegale verden var hun kendt under dæknavnet Frøken Krog, og med tiden fik hun i kraft af sit engagement i bladets hovedledelsesmøder kontakt til mange centrale personligheder i det organiserede modstandsarbejde.
I september 1944 blev hun taget af Gestapo. Hun blev indsat i Vestre Fængsel og efter adskillige uger overført til fangelejren Frøslev i Sønderjylland. Efter trekvart år i fangenskab slap hun ud af lejren i april 1945 og oplevede den tyske kapitulation i frihed.
Kvinder i Modstandskampen skrevet af Kate Fleron og udgivet i oktober 1945.
Kvinder vigtige for modstandskampen
Med bogen Kvinder i Modstandskampen færdigskrevet allerede i oktober i 1945 ønskede Kate Fleron at understrege, at kvinder havde spillet et stor rolle i modstandskampen. Bogen er komponeret som en dynamisk, dramatisk udvikling: Efter ekspositionen, hvor hun taler med Gudrun Fiil og datteren Kristine (Tulle) Fiil på Hvidsten kro, der mistede otte familiemedlemmer og venner ved disses henrettelse i juni 1944, placerer Fleron portrætterne, så de beskriver et forløb fra involvering i modstandsarbejde til afsløring og tilfangetagelse. Ved udvælgelsen af modstandskvinder benyttede Fleron det kontaktnet, hun havde oparbejdet gennem Frit Danmark. Flere af de interviewede kvinder havde været med til at skrive, trykke og distribuere bladet. Nogle af kvinderne kendte hinanden og dukker derfor op flere steder i portrætsamtalerne, og samtidig er der indlagt breve og nedskrevne beretninger, der supplerer kvindernes fortællinger.
Flere end 700 danske kvinder blev interneret af nazisterne i Frøslevlejren, fordi de var medlemmer af modstandsbevægelsen. Nogle deltog i sabotage af jernbaner og fabriksanlæg. Andre transporterede våben, var logiværter for jødiske flygtninge og faldskærmsfolk, eller de opsporede stikkere og fremskaffede falske identitetskort. Atter andre trykte og uddelte illegale blade og bøger.
Med bogen var det ikke vigtigt for Kate Fleron at fremhæve kvinder på bekostning af mænd, men sætte fokus på, at frihedskampen ikke kun et ungdomsoprør blandt unge mænd, men også blandt unge kvinder.
Principfast og med sine meningers mod satte hun fokus på kvinders rolle og selvstændighed og fødte selv en datter uden for ægteskab – en institution hun var modstander af.
Efter Befrielsen fortsatte Kate Fleron i redaktørstolen for Frit Danmark som månedsblad frem til 1982. Det blev et opinionsdannende tidsskrift, politisk og økonomisk uafhængigt, behandlede både inden- og udenrigspolitiske emner og var et forum for kontroversielle synspunkter.
Kate Fleron døde i 2006 96 år gammel.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
6-årige Merle viser familiens fund til arkæologen under arrangementet ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening. Foto: Niels Hein
Der var stort tilløb til efterårsferiens aktiviteter på besøgsstederne i ROMU, der bød på detektorføring i Lejre, mordmysterie i Roskilde, fiskehistorie i Frederikssund og meget mere.
Museernes efterårsaktiviteter lokkede hundredvis af familier til at gå på opdagelse i historien. Én af aktiviteterne var ‘Detektorfører for en dag’, som blev afholdt af Lejre Museum i samarbejde med Lejre Arkæologiske Forening.
“Vi fandt arrangementet på Facebook og blev straks nysgerrige,” fortæller Katrine Folkjær Leed, som sammen med sine tre børn drog ud på en mark nær Lejre, og fik stukket et metaldetektor i hånden.
Efter en grundig indføring i detektorens funktioner, blev de sluppet løs på marken, og inden længe fandt de en lille genstand, som fik arkæologerne til at spærre øjnene op. Det var et lille, fugleformet spænde, som muligvis stammer fra vikingetiden.
“Jeg troede måske, at det var noget fra en bil,” griner moderen. Nu tager ROMU’s fagfolk et nærmere kig på familiens detektorfund og vurderer, hvorvidt det bør sendes ind til Nationalmuseet som danefæ.
Familien Folkjær Leed fandt arrangementet på Facebook, og har ikke fortrudt at de valgte at bruge deres feriedag på en fugtig mark ved Lejre. Foto: Niels Hein
I efterårsferien afholdt Lejre Museum også ‘Flinthug, fund og fagsnak’ og ‘Mørkeomvisninger’ samt flere aktiviteter på Tadre Mølle, i samarbejde med Tadre Mølles Venner og Nationalpark Skjoldungernes Land
Mordmysterie fik familier rundt i krogene af museet
“Tror du skolelærerinden løj for os?”, kunne man høre til ‘Mord på Museet’ på Roskilde Museum. Her var familierne rejst tilbage til 1909 for at arbejde som detektiver og løse mysteriet om et mord begået på museet.
Efter at familierne havde læst politirapporten, blev de sendt rundt i alle kroge af museet for at finde spor og udspørge vidner og mistænkte – som fx skolelærerinden og bondekonen.
“Vi kan mærke at folk bruger museet på en anden måde. De diskuterer ikke bare de spor vi har lagt frem, men også museets genstande og billeder,” siger Julia Standly Hopf, som har været med til at planlægge aktiviteten, og som har taget rollen som bondekonen fra 1909.
Foruden ‘Mord på Museet’, var der også adgang til den nye udstilling ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Her kan man følge den svenske kunstner Anna Kristensen, dykke ned i sin danske fars historie som modstandsmand syd for Roskilde.
Detektivfamilierne kunne fx udspørge lærerinden (Mia Portocarrera) i skolestuen, for at opklare mysteriet om den myrdede museumsdirektør. Foto: Niels Hein
Ude i byen var der også mange der deltog i ‘Æbleuge’ i Lützhøfts Købmandsgård hvor familierne fik fyldt op i slikskålen og thedåsen med et udvalg af købmandsgårdens smagfulde og nostalgiske æblevarer.
På RAGNAROCK kunne komme med på en helt særlig Gasolin’-omvisning i børnehøjde, lave sit eget Gasolin’ merchandise i værkstedet.
På Færgegården fik man fiskeskæl på hænderne
“Hvad er det der skinner?,” spurgte William sin mormor til arrangementet ‘Mød dyrene i fjorden’ i Færgegårdens have i Frederikssund. Bedstemor og barnebarn havde fået udleveret en sild og havde hurtigt fået sildeskæl på hænderne.
Mens silden blev fileteret og bagt over bål, kunne de høre historien om sildefiskeriet og fiskere ved Frederikssund.
Man kunne også møde levende fisk og andre dyr fra fjorden. Hver morgen i efterårsferien havde museumsinspektør Line Jandoria Jørgensen nemlig trukket sine waders på og bevægede sig ud i fjorden, for at fange dyr som museets gæster kunne møde. Og der kom både krabber, nålefisk og snegle i nettet.
Man kunne også lære det gamle håndværk at bøde fiskegarn, så man selv kunne blive en vaskeægte fjordfisker.
Inde på museet kunne gæsterne gå på opdagelse i mere lokal historie, i den spritnye udstilling: ”På sporet af fortiden – vis os dit fortidsminde”, hvor lokale borgere har bidraget med egne billeder af fortidsminder.
Over 3500 kiggede forbi besøgsstederne i museumsorganisationen i ROMU i efterårsferien, enten for at opleve en udstilling, være med i en aktivitet, eller bare for at kigge forbi. Aktiviteterne blev arrangeret af besøgsstederne i samarbejde med foreninger og frivillige fra Lejre, Frederikssund og Roskilde kommune.
Man fik masser af sildeskæl på hænderne i ‘Mød dyrene i fjorden’. Foto: Niels Hein
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Arkæolog Ole Kastholm har ledt udgravningen ved den stejle Ejby Klint, hvor arbejdet blev foretaget ved håndkraft.
Hen over sommeren har arkæologer fra ROMU og Nationalmuseet gravet ved Ejby Klint. Udgravningen er et første skridt i jagten på neandertalerne i Danmark, fortæller arkæolog.
Enhver historiebog vil berette, at mennesket først kom til Danmark efter sidste istid. Men måske har tidlige mennesker, nærmere betegnet neandertalere, levet i Danmark før istiden.
Denne teori har arkæologer fra museumsorganisationen ROMU og Nationalmuseet afprøvet med en udgravning ved Ejby Klint.
“Hvis man skal lede efter neandertalere i Danmark, så er Ejby Klint et rigtig godt sted. Her kan vi nemlig komme ind til et uforstyrret jordlag, som stammer fra Eem-mellemistiden,” fortæller Ole Kastholm, arkæolog ved ROMU.
Eem-mellemistiden var en periode hvor høje temperaturer og et rigt dyreliv har gjort Danmark attraktivt for fortidsmennesker. Men indtil videre har man ikke fundet nogen spor af neandertalerne nord for Tyskland.
“Jordlaget fra Eem-mellemistiden ligger typisk dybt under jorden, og det kan være blandet sammen med lag fra andre perioder. Men ved Ejby Klint er laget både uforstyrret og nemt at grave sig ind til. Og det ser man ikke ret mange steder i Danmark,” siger Ole Kastholm, som har fået hjælp af geologer til at fastslå, at jordlaget netop er fra Eem-mellemistiden.
Da det er meget sjældent at finde organisk materiale, som fx knogler, fra den tid, er det primært neandertalernes redskaber som arkæologerne har ledt efter i Ejby Klint. Men arkæologer kan ofte have svært ved at vurdere, om flinteredskaberne er bearbejdet af menneskehænder eller af naturens kræfter
Forskning i neandertalere har været ugleset
Allerede i 1960’erne fandt amatørarkæolog Erik Madsen nogle flintredskaber på stranden ved Ejby, og snart efter begyndte han at foretage nogle mere systematiske udgravninger i klinten.
“Madsen gjorde flere fund i klinten, bl.a. tre flintstykker, som Madsen selv mente kunne være forarbejdet af mennesker. Men desværre er netop disse tre forsvundet den dag i dag,” siger Ole Kastholm, som har gransket Erik Madsens efterladte papirer og fund.
Jagten på de tidligste mennesker i Danmark har ofte været ført af amatørarkæologer, mens fagfolk har kigget skeptisk til. Det fortæller Lasse Sørensen, Forskningschef ved Danmarks og Middelhavslandenes Oldtid på Nationalmuseet:
“Forskning i de danske neandertalere har været ugleset i lagt tid, og der har der aldrig rigtig været foretaget seriøse udgravninger inden for de sidste 40 år. Men nu om dage er der heldigvis et forøget fokus på neandertalerne, både herhjemme og i udlandet. Derfor er vi rigtig glade for at ROMU foreslog et samarbejde om udgravningen ved Ejby’,” siger Lasse Sørensen.
I mange år har det været ugleset blandt arkæologer at lede efter neandertaler-levn i Danmark, men nu er billedet ved at vende. Foto: Neanderthal Museum
Tankevækkende fund i Ejby Klint
Arkæologerne har ikke kunnet benytte deres gravemaskiner på den stejle klint, og derfor har alt udgravning været foretaget med håndkraft. Men nu da udgravningen er slut, skal arkæologerne fra ROMU og Nationalmuseet endelig til at se nærmere på deres fund. Og det ser allerede spændende ud:
“Vi har fundet flere flintstykker, som muligvis er bearbejdet af mennesker. Vi kommer dog ikke til at konkludere med sikkerhed, at der har været neandertalere ved Ejby Klint ud fra den nu afsluttede udgravning. Men det er et godt første skridt i jagten,” siger Ole Kastholm.
Samarbejdspartnerne på Nationalmuseet er enige:
“Før udgravningen havde jeg ingen forhåbninger om, at vi nogensinde ville finde spor fra neandertalerne i Danmark. Efter udgravningen er jeg mere optimistisk, og jeg håber på, at vi kan være med til flere udgravninger i fremtiden. Og så glæder vi os til at kunne låne fundene fra Ejby Klint til en udstilling på Nationalmuseet,” siger Lasse Sørensen.
Udgravningen ved Ejby Klint er foretaget af ROMU i tæt samarbejde med Nationalmuseet, som også udstiller fundene fra og med 20. oktober
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.