Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Nu kan der shoppes både smykker, Odin-figuren fra Lejre, og ROMU Årbog “Kulturen på spil” online. Det foregår på shop.romu.dk. Foto: Trine Sejthen/ROMU
ROMU slår dørene op til en ny butik, der ikke lader sig mærke med smittetryk og kontakttal. Det er nemlig en webshop, der sørger for, at kulturhungrende gæster kan købe museumsvarer fra Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer.
Nu er der kommet en kur til de fladtrykte næser, der længselsfuldt kigger ind gennem museernes lukkede glasdøre. I hvert fald delvist. For mens gæsterne frem til 21. april må væbne sig med tålmodighed for at komme ind og besøge udstillingerne, kan man nu få fingrene i den flotte plakat eller det fine halssmykke, man kan skimte i museumsbutikken. ROMU har nemlig lanceret en webshop.
Det er noget, som har været efterspurgt, mens museerne har været lukket, fortæller Anette Gade Kristensen, der er kommerciel chef hos ROMU.
”Folk har ringet for at forhøre sig om ting, de enten har set gennem vinduet, når de er gået forbi, eller ting, de kan huske fra et tidligere besøg. Vores gæster har måske også savnet museerne og husket på, at en måde at støtte på kan være at købe noget i en museumsbutik.”
Og den mulighed har de altså nu med den nye webshop.
Roskilde Ring og Odin fra Lejre
Under den første nedlukning sidste forår gik museet RAGNAROCK i luften med en webshop, som fik lov til at være digital pioner for ROMU’s øvrige museumsbutikker. Det gik ifølge Anette Gade Kristensen rigtig flot, så nu kobler Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer sig på ROMU’s digitale butik.
De virtuelle hylder er fyldt op med klassiske museumsvarer: Museumskopismykker, vikingetema med ting af horn og træ og med vikingemotiver. Altså hovedsageligt ting, der relaterer sig til museernes aktuelle udstillinger.
”Vi har fortsat efterspørgsel efter varer til en særudstilling, vi lavede om Roskilde Ring for et par år siden. Det er blandt andet genoptryk af plakater og andre ting, som man nu også kan købe i den nye webshop,” fortæller Anette Gade Kristensen.
Med online-butikken åbner museet for, at folk fra hele landet kan få en lille bid af ROMU’s univers.
”Hvis man sidder i København eller Jylland og er interesseret i arkæologi, historie og ny viden fra lokalområdet her, så er det lidt lettere for eksempel at købe ROMU’s nye årbog “Kulturen på spil”, der udkommer den 9. april. Eller Odin-figuren fra Lejre i sølv, som vi er de eneste, der sælger i en 1:1 kopi. Begge dele og mere til kan man fremover bestille hjemmefra,” siger Anette Gade Kristensen.
Besøg webshoppen her.
ROMU er en selvejende, statsanerkendt museumsorganisation, som driver ti besøgssteder og dækker kulturhistorien fra stenalder til nutid i flere kommuner omkring Roskilde Fjord. Læs mere på www.romu.dk.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.03.2021
De mange vandreture begynder og slutter ved Lejre Museum, hvor det er muligt at parkere og fylde flasken ved vandposten. FOTO: ROMU
Kulturlandskabet i Lejre er et populært udflugtsmål, og nu bliver det lettere at planlægge vandreturen, med en ny guide fra Lejre Museum. Her er der både kortere og længere ture, der alle lægger vejen forbi historiske spor i landskabet.
Nedlukning og social afstand har gjort danskerne til et vandrefolk, men engang imellem kan det være svært at finde på nye ture. Det har medarbejderne på Lejre Museum gjort noget ved. De har nemlig skabt en digital guide over historiske og smukke ruter gennem landskabet, som alle begynder og slutter ved Lejre Museum:
“Landskabet omkring Lejre Museum er allerede en populær destination. Folk vælter til det historiske område, og ofte er parkeringspladsen er sprængfyldt. Men nu sørger vi for, at folk får muligheden for at variere deres vandreture, og vi håber også på, at endnu flere kan lære landskabet og de historiske spor at kende,” siger formidlingsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Der er vandreture i forskellige længder og med forskellige temaer. Nogle vandreture går i fodsporene på de gamle sagnkonger, forbi deres kolossale gravhøje, mens andre vandreture byder på bondeidyl, vandmøller og herregårde.
“Området har simpelthen det hele, så det kan måske være svært at vide, hvor man skal begynde. Så med vores nye guide har vi gjort det nemmere at vælge en rute og komme afsted,” siger Isabella No’omi Fuglø.
Vandreruterne er samlet på Lejre Museums hjemmeside, hvor ruterne kan printes eller tilgås på mobilen under turen.
Der er også link til flere vandreruter fra Nationalpark Skjoldungernes Land, Visit Fjordlandet, Naturstyrelsen, Vandreruter.dk og Dansk Vandrelaug.
Dyk ned i den digitale guide her
Vandreturene begynder her:
Lejre Museum
Orehøjvej 4B
4320 Lejre
Der er vandreruter i forskellig længde. Du kan komme forbi en af Danmarks smukkeste herregårde, en idyllisk vandmølle eller Ledreborg Slotspark. FOTO: Lejre Museum/ROMU
Vandreruterne har historisk fokus og kommer forbi forskellige naturskønne områder. Du kan f.eks. tage på åvandring omkring Lejre. FOTO: Lejre Museum/ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Ole Thirup Kastholm, forhistorisk arkæolog, museumsinspektør ved ROMU
12.03.2021
Gerdrupgraven udgraves i december 1981. Arkæologerne finder to skeletter i graven. Det ene er en mand, der ser ud til at være bundet om anklerne og hængt før gravlæggelsen. Den anden er en kvinde med et nålehylster og en lansespids. Graven dateres til 800-tallet. Foto: Tom Christensen.
Arkæologerne er med tiden blevet klogere på den sensationelle dobbeltgrav, der blev fundet for fyrre år siden, som indgår i udstillingen på Roskilde Museum. Men hver gang de finder nye svar, dukker nye spørgsmål op. Arkæolog Ole Thirup Kastholm fortæller her om fundet, der bliver ved med at give – alt andet end klare svar.
Det var ikke til at vide det – dengang i 1981, da arkæologerne fra Roskilde Museum traskede ud over en efterårstung pløjemark ved landsbyen Gerdrup nord for Roskilde – at det skulle være netop her, at et af museets nøglefund snart ville dukke op.
Men et bronzesværd var blevet pløjet op og havde tiltrukket sig arkæologisk opmærksomhed. Ude på marken kunne nogle mørke pletter ses, formentlig begravelser, som var ved at blive pløjet i stykker. Museet iværksatte hurtigt en lille nødudgravning af stedet.
To grave dukkede op under mulden. Den ene, grav A, blot en lille hul med resterne af et kremeret menneske. Den anden, grav B, var større, og viste sig at være en jordfæstegrav med to menneskeskeletter side om side. Skeletterne var velbevarede nok til, at køn og omtrentlig alder kunne fastslås. Det ene fra en mand på 35-40, som lå på ryggen med krydsede ankler, og hovedet vredet unaturligt ned mod venstre skulder. Det indikerede, at han havde været bundet om anklerne og var blevet hængt før gravlæggelsen. Det andet skelet var efter en midaldrende kvinde, også lagt på ryggen og desuden tynget ned af store sten. Ved hendes bæltested lå et lille nålehylster, og nær hendes højre skinneben en lansespids i jern. Ud fra lansens form kunne arkæologerne datere graven til 800-tallet, altså i vikingetiden.
Den første tolkning
Fundet var fra starten en mindre sensation. Den hængte mand var et særsyn i sig selv – var han en gravgave, en ihjelslået træl, ligesom man havde fundet i enkelte andre grave? Og den bevæbnede kvinde – et tilsyneladende helt unikt fund – var det en kvindelig kriger, en valkyrie, en troldkvinde? De store sten kunne opfattes som et middel mod gengangeri. Udgraveren Tom Christensen skrev en lille artikel om fundet i museets årbog og har fortalt, hvordan nogle arkæologer stillede spørgsmålstegn ved, om graven nu var ordentligt udgravet, og om man overhovedet kunne stole på den kønsbestemmelse. Kunne det være en kvinde, når nu der lå et våben?
Arkæolog og museumsinspektør Ole Thirup Kastholm beskriver hvordan Gerdrupgraven fortsat beriger arkæologerne med nye spørgsmål. Spørgsmål der kan udvide forståelsen af vikingetiden og måden at se fortiden på. Foto: ROMU.
Efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne, viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse.
Nye udgravninger
I 1983 vendte museet tilbage til stedet for at se, om graven var del af en større vikingetidsgravplads. Og der blev da også fundet flere begravelser, nogle var fra bronzealderen, mens andre ikke umiddelbart kunne dateres. Men det var ikke nogen rigtig vikingetidsgravplads, sådan som arkæologerne kendte dem dengang, og 1983-udgravningens resultater nåede aldrig videre end museets arkiv. På den måde kom dobbeltgraven fra 1981 i faglitteraturen til at fremstå som en grav, der lå på et øde sted – noget som understøttede idéen om, at de gravlagte på en eller anden måde var afvigere i datidens samfund og – pariaer –, som derfor var blevet begravet uden for lands lov og ret.
Gender-arkæologi og metodiske udfordringer
I 1990’erne tog nye strømninger inden for arkæologien fat, og det medførte et større fokus på kønnet i oldtiden, både det biologiske køn og det socialt konstruerede, ”kulturelle” køn. Det betød et spirende opgør med den klassiske opfattelse af mands- og kvinderoller, som i høj grad var et produkt af 1800-tallets borgerlige kønsnormer, som arkæologifaget havde fået med fra sin barndom. Kort fortalt havde man altid sat lighedstegn mellem for eksempel våben og mænd på den ene side og kvinder og synåle på den anden side. Her passede Gerdrupgraven jo dårligt ind, i og med at kvinden havde både våben og synåle. Det var udtryk for et problem af større omfang end for en enkelt gravs vedkommende. Arkæologerne havde længe haft for vane at kønsbestemme gravlagte ud fra de genstande, de havde fået med i graven, og når der forekom ”blandet” gravgods, blev det undskyldt med, at der nok var tale om flere grave, der var blandet sammen på grund af uprofessionel udgravning eller dårlige bevaringsforhold. Men efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne (osteologisk kønsbestemmelse), viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse. Nogle gange var (biologiske) kvinder gravlagt med våben, andre gange havde (biologiske) mænd fået smykker med sig, som normalt optrådte hos kvinder.
Set i dét lys kunne man måske sige, at Gerdrupgraven ikke var så afvigende igen?
Sådan så det ud, da Roskilde Avis i 1981 bragte nyheden om fundet af den mystiske dobbeltgrav. Man vidste på daværende tidspunkt ikke, at graven gennem årene fortsat ville være anledning til nye fortolkninger og skabe flere spørgsmål end svar. Foto: ROMU.
Nye analyser
Afvigende eller ej. Graven fik lov til at ligge fredeligt i sin montre, og sagen i sin arkivskuffe, indtil 2015. Nu blev knoglerne igen undersøgt, og kønsbestemmelsen fra 1981 blev stadfæstet. I tilgift fik vi at vide, at kvinden havde født mindst én gang, og at hun var delvist tandløs, da hun døde. Hun har altså fremstået som en gammel kone. Der blev også taget DNA-prøver fra de to, som skulle indgå i et større projekt ved Center for Geogenetik. Resultatet vender vi tilbage til.
Vi foretog også C14-dateringer af de omkringliggende grave fra stedet, som lå opbevaret i museets magasin, og de gamle udgravningsplaner blev nærstuderet. Det samme blev det omgivende landskab og de nærmeste andre fortidsminder. Konklusionen blev, at Gerdrupgraven var del af en gravplads. Ikke en med mange grave, men med grave fra mange perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Gravpladsen lå neden for markante gravhøje, og ved et sted i ådalen, som formentlig var vadested, når man skulle nord- eller sydpå. De to var altså gravlagt et centralt og prominent sted i landskabet. Det var en vigtig grav.
En stor overraskelse
DNA-prøverne viste – heldigvis –, at den osteologiske kønsbestemmelse var retvisende. Men de kunne mere end det. Helt overraskende viste de også, at det med al sandsynlighed er mor og søn, der ligger i graven. Det var nyt og vendte op og ned på sagen. De to er gravlagt samtidig og må også være døde nogenlunde samtidig. Men tager vi fejl, når vi antager, at manden blev slået ihjel? Kom mor og søn helt tilfældigt ulykkeligt af dage samtidig og blev begravet sammen? Eller har vi ret, og blev en søn dræbt for at følge sin gamle mor i graven? Det sidste forekommer ufatteligt set fra det moderne menneskes perspektiv, men – ligesom med kønsstereotyperne fra før – så skal vi være varsomme med at overføre vores egen virkelighed på fortidens samfund. I stedet må vi glæde os over, at dette særprægede, arkæologiske fund bliver ved at berige os med flere spørgsmål end svar. Spørgsmål, der udvider vores forståelse, både af vikingetiden som periode og af vores egen måde at se fortiden på.
Fra Maglemose å ved Gerebro har man frit udsyn til der hvor Gerdrupgraven (rød prik) blev fundet. Det har vist sig, at Gerdrupgraven var en del af en gravplads med grave fra forskellige perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Foto: Ole Kastholm.
Vil du læse endnu mere om emnet? Så tjek litteraturen her:
Arwill-Nordbladh, E. 2001: Genusforskning inom arkeologin. Stockholm.
Christensen, T. 1982: Gerdrup-graven. ROMU II 1981, 19-28.
Kastholm, O.T. 2016: Spydkvinden og den myrdede. Gerdrupgraven 35 år efter. ROMU 2015, 62-85.
Lauritsen, T. & O.T. Kastholm Hansen 2003: Transvestite Vikings? Viking Heritage Magazine 1/03, 14-17.
Margaryan, A. m.fl. 2020: Population Genomics of the Viking World. Nature, vol. 585, 390-396.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Pressemeddelelse
09.03.2021
Charlotte Haagendrup, formand for Kultur- og Erhvervsudvalget, og borgmester Karsten Søndergaard ser sammen med ROMUs museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard (th) frem til et tæt samarbejde mellem Egedal kommune og ROMU om bevaring og formidling af fortiden. Foto: Emil Helms, Ritzau Scanpix.
Formidling af fortiden er i fokus i ny aftale mellem museumsorganisationen ROMU og Egedal Kommune. ROMU skal føre arkivalsk kontrol med vores fortid og sætte den i spil over for de nye generationer
Fortiden ligger som bekendt begravet – men af og til titter den frem. For hver gang Egedal Kommune sætter entreprenører i gang, skal museumsorganisationen ROMU høres. Museet får snart det kulturhistoriske museale ansvar for at sikre og dokumentere vores fortid.
– Jeg er rigtig glad for den nye aftale med ROMU, som jeg er sikker på vil sætte vores fortid i spil, for i aftalen lægger vi vægt på formidling til vores borgere og det er ROMU rigtig skrappe til, siger borgmester Karsten Søndergaard.
De næste Veksø-hjelme
Lige uden for borgmesterens vindue kan man se ud på et af de byområder, der i disse år skyder op af Egedals jord.
– Vi er i en spændende tid lige nu. For Egedal har godt gang i byggeriet, så vi får rig lejlighed til at kigge ned i fortiden. Og der er gode muligheder for, at vi kan finde noget spændende, for der har været livlig aktivitet i området her, også i fortiden. Samtidig er forholdene i undergrunden gunstige, så der er gode chancer for, at levn fra fortiden er velbevarede. Drømmen er selvfølgelig at finde de næste Veksø-hjelme – eller noget der kan lægges til den historie, fortæller Morten Thomsen Højsgaard, der er direktør for ROMU.
Det fortiden vil sige til os er, at vi ikke er de første og næppe heller de sidste.
– I oldtiden gik her mennesker rundt lige som os. De var også en del af et fællesskab med drømme og frygt som os, de oplevede også epidemier og kom ud på den anden side, fortæller Morten Thomsen Højsgaard. Og det er netop den historie, som ROMU gerne vil sætte i spil med tre årlige offentlige arrangementer for Egedals borgere og med mere kommunikation om vores fælles fortid.
Fokus på frivillige
Charlotte Haagendrup er formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal kommune og glæder sig til samarbejdet:
– Med ROMU får vi en rigtig dygtig samarbejdspartner, der har vist, at de forstår, hvor vigtige de frivillige historiske foreninger i Ledøje-Smørum, Stenløse og Ølstykke er for os og for det historiske arbejde. ROMU vil samarbejde med foreningerne og inviterer ind i deres netværk af frivillige. Det tror jeg vil være til stor glæde og gavn for vores frivillige, siger Charlotte Haagendrup.
Morten Thomsen Højsgaard ser frem til samarbejdet med Egedal Kommune og med de historiske foreninger.
– Egedal Kommune har dygtige folk ansat, som vi glæder os til at arbejde sammen med og mange engagerede frivillige, der brænder for deres område, og som kan en masse. Vi vil dem, og sammen kan vi en hel masse: Det handler om at få kulturarven ud til de nye generationer og skabe identitet og samhørighed. Det er det, historien kan, siger Morten Thomsen Højsgaard.
Også formand for bestyrelsen på ROMU, borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam, glæder sig:
– Vi er enormt glade for, at det kvalitetsbevidste arbejde på ROMU kan bruges også i andre sammenhænge, og vi ser meget frem til et godt samarbejde.
Slots-og kulturstyrelsen har forhåndsgodkendt aftalen, og det museale ansvar vil træde i kraft i 2021.
For yderligere oplysninger:
Borgmester i Egedal kommune
Karsten Søndergaard,
Tlf: 21795795
Karsten.Sondergaard@egekom.dk
Formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal Kommune
Charlotte Haagendrup,
Tlf: 20831113
Charlotte.Haagendrup@egekom.dk
Direktør i ROMU
Morten Thomsen Højsgaard,
Tlf: 40178416
mortenth@romu.dk
Fakta:
I 2021 får ROMU det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. Museumsorganisationen skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
Museumsorganisationen ROMU er et af 10 museer, der på landsplan er udpeget af Slots- og Kulturstyrelsen til at varetage tilsynet med landets fredede fortidsminder. ROMU forestår tilsynet i det centrale og vestlige Sjælland.
ROMU fik i Slots- og Kulturstyrelsens karakterbedømmelse “Meget Tilfredsstillende” i seneste kvalitetsvurdering af museumsorganisationen ROMU. Særligt museets formidling, de mange nye udstillinger, den arkæologiske forskningsindsats og bygherrearkæologien ligger i toppen af karakterskalaen.
Opgaven lå tidligere hos Kroppedal Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
22.02.21
Tina Sundling har brugt tiden uden gæster fornuftigt. Men nu trænger ønsket om hverdag og kontakt med både nye og tilbagevendende kunder sig efterhånden på, og hun ser frem til den dag, hvor hun igen må byde hjerteligt velkommen på Roskilde Museum. Foto: Lene Steinbeck
I museumsbutikken på Roskilde Museum prøver butiksansvarlig Tina Sundling at holde hænderne beskæftiget og humøret oppe, mens museet må holde lukket. Men det er svært, når det vigtigste mangler: Den daglige, livgivende kontakt med museets gæster.
Der er stille, mørkt og tomt, når Tina Sundling hver morgen låser sig ind i museumsbutikken på Roskilde Museum. Hun tænder lyset, slår alarmen fra og lægger overtøjet. Håndtag og andre berøringspunkter sprittes af. Hun åbner døren ind til udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ og sætter gang i den film, der kører på endevæggen, om en lokal modstandsgruppe under 2. verdenskrig. Som hun plejer, så der er klar til dagens gæster.
Men der kommer ingen gæster i dag. Heller ikke i dag. Siden 9. december har museet på grund af corona-restriktioner været tvunget til at holde lukket. Derfor må Tina Sundling, der er museums-vært og butiksansvarlig, undvære den summen af liv, der plejer at brede sig op ad formiddagen.
”Jeg savner mine gæster! Jeg er vant til at møde så mange mennesker, og jeg bliver helt høj af det. Når de ikke er her, kan jeg virkelig mærke, hvad den del betyder for mig,” siger hun.
Jeg savner mine gæster!
Lidt liv i baggrunden
Det er også grunden til, at hun hver dag åbner ind til ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Normalt plejer døren ind til udstillingen at være lukket. Det er ikke fordi, at de medvirkende kan erstatte kundekontakten. Men lyden fra filmen er blevet et soundtrack til Tina Sundlings arbejdsdag.
”Det giver mig et boost. For så føler jeg ikke, at jeg er helt alene her. Det betyder virkelig meget, at jeg kan høre stemmer derindefra. Jeg hører jo ikke alt, hvad de siger. Men bare det, at der er stemmer og noget lyd i baggrunden, gør, at her er lidt liv.”
Det er nu ikke fordi hun keder sig, skynder hun sig at sige.
”Jeg har fået en del kontorarbejde fra hånden, jeg har ryddet op på min computer og på lageret. De der ting, der ikke er så meget tid til i hverdagene. Nu har der faktisk været mulighed for at komme helt i bund,” fortæller Tina Sundling.
Webshop på trapperne
Opgaverne har været ret forskellige – fra de administrative, man altid skubber til ”en anden dag” til rengøring og indkøb af nye, spændende varer. Butikken har fået et løft og står knivskarpt. Derudover har hun brugt tiden på at forberede varer og tekst til museets nye webshop for Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer. Den skal efter planen gå i luften til påske. Der er altså også fordele ved at have tid til andre ting.
”Det der med at starte en webshop, det er et kæmpe arbejde. Og vi havde aldrig nogensinde haft den slags tid til det, hvis her ikke var lukket,” lyder det fra Tina Sundling.
Alligevel er hun mere end klar til at vende tilbage til en mere normal hverdag. Og når det sker, kan gæsterne på Roskilde Museum forvente at blive mødt af byens største smil:
”Det bliver så fantastisk!”
Særudstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ skulle egentlig være pillet ned 23. december.
Nu er den forlænget frem til sommer.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Nu kan der shoppes både smykker, Odin-figuren fra Lejre, og ROMU Årbog “Kulturen på spil” online. Det foregår på shop.romu.dk. Foto: Trine Sejthen/ROMU
ROMU slår dørene op til en ny butik, der ikke lader sig mærke med smittetryk og kontakttal. Det er nemlig en webshop, der sørger for, at kulturhungrende gæster kan købe museumsvarer fra Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer.
Nu er der kommet en kur til de fladtrykte næser, der længselsfuldt kigger ind gennem museernes lukkede glasdøre. I hvert fald delvist. For mens gæsterne frem til 21. april må væbne sig med tålmodighed for at komme ind og besøge udstillingerne, kan man nu få fingrene i den flotte plakat eller det fine halssmykke, man kan skimte i museumsbutikken. ROMU har nemlig lanceret en webshop.
Det er noget, som har været efterspurgt, mens museerne har været lukket, fortæller Anette Gade Kristensen, der er kommerciel chef hos ROMU.
”Folk har ringet for at forhøre sig om ting, de enten har set gennem vinduet, når de er gået forbi, eller ting, de kan huske fra et tidligere besøg. Vores gæster har måske også savnet museerne og husket på, at en måde at støtte på kan være at købe noget i en museumsbutik.”
Og den mulighed har de altså nu med den nye webshop.
Roskilde Ring og Odin fra Lejre
Under den første nedlukning sidste forår gik museet RAGNAROCK i luften med en webshop, som fik lov til at være digital pioner for ROMU’s øvrige museumsbutikker. Det gik ifølge Anette Gade Kristensen rigtig flot, så nu kobler Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer sig på ROMU’s digitale butik.
De virtuelle hylder er fyldt op med klassiske museumsvarer: Museumskopismykker, vikingetema med ting af horn og træ og med vikingemotiver. Altså hovedsageligt ting, der relaterer sig til museernes aktuelle udstillinger.
”Vi har fortsat efterspørgsel efter varer til en særudstilling, vi lavede om Roskilde Ring for et par år siden. Det er blandt andet genoptryk af plakater og andre ting, som man nu også kan købe i den nye webshop,” fortæller Anette Gade Kristensen.
Med online-butikken åbner museet for, at folk fra hele landet kan få en lille bid af ROMU’s univers.
”Hvis man sidder i København eller Jylland og er interesseret i arkæologi, historie og ny viden fra lokalområdet her, så er det lidt lettere for eksempel at købe ROMU’s nye årbog “Kulturen på spil”, der udkommer den 9. april. Eller Odin-figuren fra Lejre i sølv, som vi er de eneste, der sælger i en 1:1 kopi. Begge dele og mere til kan man fremover bestille hjemmefra,” siger Anette Gade Kristensen.
Besøg webshoppen her.
ROMU er en selvejende, statsanerkendt museumsorganisation, som driver ti besøgssteder og dækker kulturhistorien fra stenalder til nutid i flere kommuner omkring Roskilde Fjord. Læs mere på www.romu.dk.
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.03.2021
De mange vandreture begynder og slutter ved Lejre Museum, hvor det er muligt at parkere og fylde flasken ved vandposten. FOTO: ROMU
Kulturlandskabet i Lejre er et populært udflugtsmål, og nu bliver det lettere at planlægge vandreturen, med en ny guide fra Lejre Museum. Her er der både kortere og længere ture, der alle lægger vejen forbi historiske spor i landskabet.
Nedlukning og social afstand har gjort danskerne til et vandrefolk, men engang imellem kan det være svært at finde på nye ture. Det har medarbejderne på Lejre Museum gjort noget ved. De har nemlig skabt en digital guide over historiske og smukke ruter gennem landskabet, som alle begynder og slutter ved Lejre Museum:
“Landskabet omkring Lejre Museum er allerede en populær destination. Folk vælter til det historiske område, og ofte er parkeringspladsen er sprængfyldt. Men nu sørger vi for, at folk får muligheden for at variere deres vandreture, og vi håber også på, at endnu flere kan lære landskabet og de historiske spor at kende,” siger formidlingsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Der er vandreture i forskellige længder og med forskellige temaer. Nogle vandreture går i fodsporene på de gamle sagnkonger, forbi deres kolossale gravhøje, mens andre vandreture byder på bondeidyl, vandmøller og herregårde.
“Området har simpelthen det hele, så det kan måske være svært at vide, hvor man skal begynde. Så med vores nye guide har vi gjort det nemmere at vælge en rute og komme afsted,” siger Isabella No’omi Fuglø.
Vandreruterne er samlet på Lejre Museums hjemmeside, hvor ruterne kan printes eller tilgås på mobilen under turen.
Der er også link til flere vandreruter fra Nationalpark Skjoldungernes Land, Visit Fjordlandet, Naturstyrelsen, Vandreruter.dk og Dansk Vandrelaug.
Dyk ned i den digitale guide her
Vandreturene begynder her:
Lejre Museum
Orehøjvej 4B
4320 Lejre
Der er vandreruter i forskellig længde. Du kan komme forbi en af Danmarks smukkeste herregårde, en idyllisk vandmølle eller Ledreborg Slotspark. FOTO: Lejre Museum/ROMU
Vandreruterne har historisk fokus og kommer forbi forskellige naturskønne områder. Du kan f.eks. tage på åvandring omkring Lejre. FOTO: Lejre Museum/ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Ole Thirup Kastholm, forhistorisk arkæolog, museumsinspektør ved ROMU
12.03.2021
Gerdrupgraven udgraves i december 1981. Arkæologerne finder to skeletter i graven. Det ene er en mand, der ser ud til at være bundet om anklerne og hængt før gravlæggelsen. Den anden er en kvinde med et nålehylster og en lansespids. Graven dateres til 800-tallet. Foto: Tom Christensen.
Arkæologerne er med tiden blevet klogere på den sensationelle dobbeltgrav, der blev fundet for fyrre år siden, som indgår i udstillingen på Roskilde Museum. Men hver gang de finder nye svar, dukker nye spørgsmål op. Arkæolog Ole Thirup Kastholm fortæller her om fundet, der bliver ved med at give – alt andet end klare svar.
Det var ikke til at vide det – dengang i 1981, da arkæologerne fra Roskilde Museum traskede ud over en efterårstung pløjemark ved landsbyen Gerdrup nord for Roskilde – at det skulle være netop her, at et af museets nøglefund snart ville dukke op.
Men et bronzesværd var blevet pløjet op og havde tiltrukket sig arkæologisk opmærksomhed. Ude på marken kunne nogle mørke pletter ses, formentlig begravelser, som var ved at blive pløjet i stykker. Museet iværksatte hurtigt en lille nødudgravning af stedet.
To grave dukkede op under mulden. Den ene, grav A, blot en lille hul med resterne af et kremeret menneske. Den anden, grav B, var større, og viste sig at være en jordfæstegrav med to menneskeskeletter side om side. Skeletterne var velbevarede nok til, at køn og omtrentlig alder kunne fastslås. Det ene fra en mand på 35-40, som lå på ryggen med krydsede ankler, og hovedet vredet unaturligt ned mod venstre skulder. Det indikerede, at han havde været bundet om anklerne og var blevet hængt før gravlæggelsen. Det andet skelet var efter en midaldrende kvinde, også lagt på ryggen og desuden tynget ned af store sten. Ved hendes bæltested lå et lille nålehylster, og nær hendes højre skinneben en lansespids i jern. Ud fra lansens form kunne arkæologerne datere graven til 800-tallet, altså i vikingetiden.
Den første tolkning
Fundet var fra starten en mindre sensation. Den hængte mand var et særsyn i sig selv – var han en gravgave, en ihjelslået træl, ligesom man havde fundet i enkelte andre grave? Og den bevæbnede kvinde – et tilsyneladende helt unikt fund – var det en kvindelig kriger, en valkyrie, en troldkvinde? De store sten kunne opfattes som et middel mod gengangeri. Udgraveren Tom Christensen skrev en lille artikel om fundet i museets årbog og har fortalt, hvordan nogle arkæologer stillede spørgsmålstegn ved, om graven nu var ordentligt udgravet, og om man overhovedet kunne stole på den kønsbestemmelse. Kunne det være en kvinde, når nu der lå et våben?
Arkæolog og museumsinspektør Ole Thirup Kastholm beskriver hvordan Gerdrupgraven fortsat beriger arkæologerne med nye spørgsmål. Spørgsmål der kan udvide forståelsen af vikingetiden og måden at se fortiden på. Foto: ROMU.
Efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne, viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse.
Nye udgravninger
I 1983 vendte museet tilbage til stedet for at se, om graven var del af en større vikingetidsgravplads. Og der blev da også fundet flere begravelser, nogle var fra bronzealderen, mens andre ikke umiddelbart kunne dateres. Men det var ikke nogen rigtig vikingetidsgravplads, sådan som arkæologerne kendte dem dengang, og 1983-udgravningens resultater nåede aldrig videre end museets arkiv. På den måde kom dobbeltgraven fra 1981 i faglitteraturen til at fremstå som en grav, der lå på et øde sted – noget som understøttede idéen om, at de gravlagte på en eller anden måde var afvigere i datidens samfund og – pariaer –, som derfor var blevet begravet uden for lands lov og ret.
Gender-arkæologi og metodiske udfordringer
I 1990’erne tog nye strømninger inden for arkæologien fat, og det medførte et større fokus på kønnet i oldtiden, både det biologiske køn og det socialt konstruerede, ”kulturelle” køn. Det betød et spirende opgør med den klassiske opfattelse af mands- og kvinderoller, som i høj grad var et produkt af 1800-tallets borgerlige kønsnormer, som arkæologifaget havde fået med fra sin barndom. Kort fortalt havde man altid sat lighedstegn mellem for eksempel våben og mænd på den ene side og kvinder og synåle på den anden side. Her passede Gerdrupgraven jo dårligt ind, i og med at kvinden havde både våben og synåle. Det var udtryk for et problem af større omfang end for en enkelt gravs vedkommende. Arkæologerne havde længe haft for vane at kønsbestemme gravlagte ud fra de genstande, de havde fået med i graven, og når der forekom ”blandet” gravgods, blev det undskyldt med, at der nok var tale om flere grave, der var blandet sammen på grund af uprofessionel udgravning eller dårlige bevaringsforhold. Men efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne (osteologisk kønsbestemmelse), viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse. Nogle gange var (biologiske) kvinder gravlagt med våben, andre gange havde (biologiske) mænd fået smykker med sig, som normalt optrådte hos kvinder.
Set i dét lys kunne man måske sige, at Gerdrupgraven ikke var så afvigende igen?
Sådan så det ud, da Roskilde Avis i 1981 bragte nyheden om fundet af den mystiske dobbeltgrav. Man vidste på daværende tidspunkt ikke, at graven gennem årene fortsat ville være anledning til nye fortolkninger og skabe flere spørgsmål end svar. Foto: ROMU.
Nye analyser
Afvigende eller ej. Graven fik lov til at ligge fredeligt i sin montre, og sagen i sin arkivskuffe, indtil 2015. Nu blev knoglerne igen undersøgt, og kønsbestemmelsen fra 1981 blev stadfæstet. I tilgift fik vi at vide, at kvinden havde født mindst én gang, og at hun var delvist tandløs, da hun døde. Hun har altså fremstået som en gammel kone. Der blev også taget DNA-prøver fra de to, som skulle indgå i et større projekt ved Center for Geogenetik. Resultatet vender vi tilbage til.
Vi foretog også C14-dateringer af de omkringliggende grave fra stedet, som lå opbevaret i museets magasin, og de gamle udgravningsplaner blev nærstuderet. Det samme blev det omgivende landskab og de nærmeste andre fortidsminder. Konklusionen blev, at Gerdrupgraven var del af en gravplads. Ikke en med mange grave, men med grave fra mange perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Gravpladsen lå neden for markante gravhøje, og ved et sted i ådalen, som formentlig var vadested, når man skulle nord- eller sydpå. De to var altså gravlagt et centralt og prominent sted i landskabet. Det var en vigtig grav.
En stor overraskelse
DNA-prøverne viste – heldigvis –, at den osteologiske kønsbestemmelse var retvisende. Men de kunne mere end det. Helt overraskende viste de også, at det med al sandsynlighed er mor og søn, der ligger i graven. Det var nyt og vendte op og ned på sagen. De to er gravlagt samtidig og må også være døde nogenlunde samtidig. Men tager vi fejl, når vi antager, at manden blev slået ihjel? Kom mor og søn helt tilfældigt ulykkeligt af dage samtidig og blev begravet sammen? Eller har vi ret, og blev en søn dræbt for at følge sin gamle mor i graven? Det sidste forekommer ufatteligt set fra det moderne menneskes perspektiv, men – ligesom med kønsstereotyperne fra før – så skal vi være varsomme med at overføre vores egen virkelighed på fortidens samfund. I stedet må vi glæde os over, at dette særprægede, arkæologiske fund bliver ved at berige os med flere spørgsmål end svar. Spørgsmål, der udvider vores forståelse, både af vikingetiden som periode og af vores egen måde at se fortiden på.
Fra Maglemose å ved Gerebro har man frit udsyn til der hvor Gerdrupgraven (rød prik) blev fundet. Det har vist sig, at Gerdrupgraven var en del af en gravplads med grave fra forskellige perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Foto: Ole Kastholm.
Vil du læse endnu mere om emnet? Så tjek litteraturen her:
Arwill-Nordbladh, E. 2001: Genusforskning inom arkeologin. Stockholm.
Christensen, T. 1982: Gerdrup-graven. ROMU II 1981, 19-28.
Kastholm, O.T. 2016: Spydkvinden og den myrdede. Gerdrupgraven 35 år efter. ROMU 2015, 62-85.
Lauritsen, T. & O.T. Kastholm Hansen 2003: Transvestite Vikings? Viking Heritage Magazine 1/03, 14-17.
Margaryan, A. m.fl. 2020: Population Genomics of the Viking World. Nature, vol. 585, 390-396.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Pressemeddelelse
09.03.2021
Charlotte Haagendrup, formand for Kultur- og Erhvervsudvalget, og borgmester Karsten Søndergaard ser sammen med ROMUs museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard (th) frem til et tæt samarbejde mellem Egedal kommune og ROMU om bevaring og formidling af fortiden. Foto: Emil Helms, Ritzau Scanpix.
Formidling af fortiden er i fokus i ny aftale mellem museumsorganisationen ROMU og Egedal Kommune. ROMU skal føre arkivalsk kontrol med vores fortid og sætte den i spil over for de nye generationer
Fortiden ligger som bekendt begravet – men af og til titter den frem. For hver gang Egedal Kommune sætter entreprenører i gang, skal museumsorganisationen ROMU høres. Museet får snart det kulturhistoriske museale ansvar for at sikre og dokumentere vores fortid.
– Jeg er rigtig glad for den nye aftale med ROMU, som jeg er sikker på vil sætte vores fortid i spil, for i aftalen lægger vi vægt på formidling til vores borgere og det er ROMU rigtig skrappe til, siger borgmester Karsten Søndergaard.
De næste Veksø-hjelme
Lige uden for borgmesterens vindue kan man se ud på et af de byområder, der i disse år skyder op af Egedals jord.
– Vi er i en spændende tid lige nu. For Egedal har godt gang i byggeriet, så vi får rig lejlighed til at kigge ned i fortiden. Og der er gode muligheder for, at vi kan finde noget spændende, for der har været livlig aktivitet i området her, også i fortiden. Samtidig er forholdene i undergrunden gunstige, så der er gode chancer for, at levn fra fortiden er velbevarede. Drømmen er selvfølgelig at finde de næste Veksø-hjelme – eller noget der kan lægges til den historie, fortæller Morten Thomsen Højsgaard, der er direktør for ROMU.
Det fortiden vil sige til os er, at vi ikke er de første og næppe heller de sidste.
– I oldtiden gik her mennesker rundt lige som os. De var også en del af et fællesskab med drømme og frygt som os, de oplevede også epidemier og kom ud på den anden side, fortæller Morten Thomsen Højsgaard. Og det er netop den historie, som ROMU gerne vil sætte i spil med tre årlige offentlige arrangementer for Egedals borgere og med mere kommunikation om vores fælles fortid.
Fokus på frivillige
Charlotte Haagendrup er formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal kommune og glæder sig til samarbejdet:
– Med ROMU får vi en rigtig dygtig samarbejdspartner, der har vist, at de forstår, hvor vigtige de frivillige historiske foreninger i Ledøje-Smørum, Stenløse og Ølstykke er for os og for det historiske arbejde. ROMU vil samarbejde med foreningerne og inviterer ind i deres netværk af frivillige. Det tror jeg vil være til stor glæde og gavn for vores frivillige, siger Charlotte Haagendrup.
Morten Thomsen Højsgaard ser frem til samarbejdet med Egedal Kommune og med de historiske foreninger.
– Egedal Kommune har dygtige folk ansat, som vi glæder os til at arbejde sammen med og mange engagerede frivillige, der brænder for deres område, og som kan en masse. Vi vil dem, og sammen kan vi en hel masse: Det handler om at få kulturarven ud til de nye generationer og skabe identitet og samhørighed. Det er det, historien kan, siger Morten Thomsen Højsgaard.
Også formand for bestyrelsen på ROMU, borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam, glæder sig:
– Vi er enormt glade for, at det kvalitetsbevidste arbejde på ROMU kan bruges også i andre sammenhænge, og vi ser meget frem til et godt samarbejde.
Slots-og kulturstyrelsen har forhåndsgodkendt aftalen, og det museale ansvar vil træde i kraft i 2021.
For yderligere oplysninger:
Borgmester i Egedal kommune
Karsten Søndergaard,
Tlf: 21795795
Karsten.Sondergaard@egekom.dk
Formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal Kommune
Charlotte Haagendrup,
Tlf: 20831113
Charlotte.Haagendrup@egekom.dk
Direktør i ROMU
Morten Thomsen Højsgaard,
Tlf: 40178416
mortenth@romu.dk
Fakta:
I 2021 får ROMU det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. Museumsorganisationen skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
Museumsorganisationen ROMU er et af 10 museer, der på landsplan er udpeget af Slots- og Kulturstyrelsen til at varetage tilsynet med landets fredede fortidsminder. ROMU forestår tilsynet i det centrale og vestlige Sjælland.
ROMU fik i Slots- og Kulturstyrelsens karakterbedømmelse “Meget Tilfredsstillende” i seneste kvalitetsvurdering af museumsorganisationen ROMU. Særligt museets formidling, de mange nye udstillinger, den arkæologiske forskningsindsats og bygherrearkæologien ligger i toppen af karakterskalaen.
Opgaven lå tidligere hos Kroppedal Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
22.02.21
Tina Sundling har brugt tiden uden gæster fornuftigt. Men nu trænger ønsket om hverdag og kontakt med både nye og tilbagevendende kunder sig efterhånden på, og hun ser frem til den dag, hvor hun igen må byde hjerteligt velkommen på Roskilde Museum. Foto: Lene Steinbeck
I museumsbutikken på Roskilde Museum prøver butiksansvarlig Tina Sundling at holde hænderne beskæftiget og humøret oppe, mens museet må holde lukket. Men det er svært, når det vigtigste mangler: Den daglige, livgivende kontakt med museets gæster.
Der er stille, mørkt og tomt, når Tina Sundling hver morgen låser sig ind i museumsbutikken på Roskilde Museum. Hun tænder lyset, slår alarmen fra og lægger overtøjet. Håndtag og andre berøringspunkter sprittes af. Hun åbner døren ind til udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ og sætter gang i den film, der kører på endevæggen, om en lokal modstandsgruppe under 2. verdenskrig. Som hun plejer, så der er klar til dagens gæster.
Men der kommer ingen gæster i dag. Heller ikke i dag. Siden 9. december har museet på grund af corona-restriktioner været tvunget til at holde lukket. Derfor må Tina Sundling, der er museums-vært og butiksansvarlig, undvære den summen af liv, der plejer at brede sig op ad formiddagen.
”Jeg savner mine gæster! Jeg er vant til at møde så mange mennesker, og jeg bliver helt høj af det. Når de ikke er her, kan jeg virkelig mærke, hvad den del betyder for mig,” siger hun.
Jeg savner mine gæster!
Lidt liv i baggrunden
Det er også grunden til, at hun hver dag åbner ind til ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Normalt plejer døren ind til udstillingen at være lukket. Det er ikke fordi, at de medvirkende kan erstatte kundekontakten. Men lyden fra filmen er blevet et soundtrack til Tina Sundlings arbejdsdag.
”Det giver mig et boost. For så føler jeg ikke, at jeg er helt alene her. Det betyder virkelig meget, at jeg kan høre stemmer derindefra. Jeg hører jo ikke alt, hvad de siger. Men bare det, at der er stemmer og noget lyd i baggrunden, gør, at her er lidt liv.”
Det er nu ikke fordi hun keder sig, skynder hun sig at sige.
”Jeg har fået en del kontorarbejde fra hånden, jeg har ryddet op på min computer og på lageret. De der ting, der ikke er så meget tid til i hverdagene. Nu har der faktisk været mulighed for at komme helt i bund,” fortæller Tina Sundling.
Webshop på trapperne
Opgaverne har været ret forskellige – fra de administrative, man altid skubber til ”en anden dag” til rengøring og indkøb af nye, spændende varer. Butikken har fået et løft og står knivskarpt. Derudover har hun brugt tiden på at forberede varer og tekst til museets nye webshop for Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer. Den skal efter planen gå i luften til påske. Der er altså også fordele ved at have tid til andre ting.
”Det der med at starte en webshop, det er et kæmpe arbejde. Og vi havde aldrig nogensinde haft den slags tid til det, hvis her ikke var lukket,” lyder det fra Tina Sundling.
Alligevel er hun mere end klar til at vende tilbage til en mere normal hverdag. Og når det sker, kan gæsterne på Roskilde Museum forvente at blive mødt af byens største smil:
”Det bliver så fantastisk!”
Særudstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ skulle egentlig være pillet ned 23. december.
Nu er den forlænget frem til sommer.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Nu kan der shoppes både smykker, Odin-figuren fra Lejre, og ROMU Årbog “Kulturen på spil” online. Det foregår på shop.romu.dk. Foto: Trine Sejthen/ROMU
ROMU slår dørene op til en ny butik, der ikke lader sig mærke med smittetryk og kontakttal. Det er nemlig en webshop, der sørger for, at kulturhungrende gæster kan købe museumsvarer fra Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer.
Nu er der kommet en kur til de fladtrykte næser, der længselsfuldt kigger ind gennem museernes lukkede glasdøre. I hvert fald delvist. For mens gæsterne frem til 21. april må væbne sig med tålmodighed for at komme ind og besøge udstillingerne, kan man nu få fingrene i den flotte plakat eller det fine halssmykke, man kan skimte i museumsbutikken. ROMU har nemlig lanceret en webshop.
Det er noget, som har været efterspurgt, mens museerne har været lukket, fortæller Anette Gade Kristensen, der er kommerciel chef hos ROMU.
”Folk har ringet for at forhøre sig om ting, de enten har set gennem vinduet, når de er gået forbi, eller ting, de kan huske fra et tidligere besøg. Vores gæster har måske også savnet museerne og husket på, at en måde at støtte på kan være at købe noget i en museumsbutik.”
Og den mulighed har de altså nu med den nye webshop.
Roskilde Ring og Odin fra Lejre
Under den første nedlukning sidste forår gik museet RAGNAROCK i luften med en webshop, som fik lov til at være digital pioner for ROMU’s øvrige museumsbutikker. Det gik ifølge Anette Gade Kristensen rigtig flot, så nu kobler Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer sig på ROMU’s digitale butik.
De virtuelle hylder er fyldt op med klassiske museumsvarer: Museumskopismykker, vikingetema med ting af horn og træ og med vikingemotiver. Altså hovedsageligt ting, der relaterer sig til museernes aktuelle udstillinger.
”Vi har fortsat efterspørgsel efter varer til en særudstilling, vi lavede om Roskilde Ring for et par år siden. Det er blandt andet genoptryk af plakater og andre ting, som man nu også kan købe i den nye webshop,” fortæller Anette Gade Kristensen.
Med online-butikken åbner museet for, at folk fra hele landet kan få en lille bid af ROMU’s univers.
”Hvis man sidder i København eller Jylland og er interesseret i arkæologi, historie og ny viden fra lokalområdet her, så er det lidt lettere for eksempel at købe ROMU’s nye årbog “Kulturen på spil”, der udkommer den 9. april. Eller Odin-figuren fra Lejre i sølv, som vi er de eneste, der sælger i en 1:1 kopi. Begge dele og mere til kan man fremover bestille hjemmefra,” siger Anette Gade Kristensen.
Besøg webshoppen her.
ROMU er en selvejende, statsanerkendt museumsorganisation, som driver ti besøgssteder og dækker kulturhistorien fra stenalder til nutid i flere kommuner omkring Roskilde Fjord. Læs mere på www.romu.dk.
jun 16, 2020
Maleren J.Th. Lundbye gæstede Færgegården sammen med kollegaen P.C. Skovgaard i slutningen af juni 1842. Deres ophold og udflugter i det omkringliggende landskab er dokumenteret i malerier, skitser og dagbogsoptegnelser, så vi i dag kan komme helt tæt på det, de oplevede. Og meget af det, som deres øjne faldt på, vil du også kunne opleve i dag – næsten som dengang.
jun 4, 2020
Frederik VII underskrev grundloven. Men han var også interesseret i fortidsminder – det kan man se ved selvsyn i Jægerspris Slotspark, hvor en lille eksklusiv samling runesten er opstillet. Fælles for både runesten og konge er, at deres liv var præget af turbulens.
maj 20, 2020
Fire sælsomme håndtegnssten fra bronzealderen står arkæolog Palle Østergaard Sørensens hjerte nær. Af alle de mange fine fund, som Frederikssund Museum, Færgegården viser frem i den permanente udstilling har stenene med de mærkelige streg-hænder en helt særlig status. Måske fordi deres mystiske symboler endnu er en gåde.
BEGIVENHED
19.03.2021
De mange vandreture begynder og slutter ved Lejre Museum, hvor det er muligt at parkere og fylde flasken ved vandposten. FOTO: ROMU
Kulturlandskabet i Lejre er et populært udflugtsmål, og nu bliver det lettere at planlægge vandreturen, med en ny guide fra Lejre Museum. Her er der både kortere og længere ture, der alle lægger vejen forbi historiske spor i landskabet.
Nedlukning og social afstand har gjort danskerne til et vandrefolk, men engang imellem kan det være svært at finde på nye ture. Det har medarbejderne på Lejre Museum gjort noget ved. De har nemlig skabt en digital guide over historiske og smukke ruter gennem landskabet, som alle begynder og slutter ved Lejre Museum:
“Landskabet omkring Lejre Museum er allerede en populær destination. Folk vælter til det historiske område, og ofte er parkeringspladsen er sprængfyldt. Men nu sørger vi for, at folk får muligheden for at variere deres vandreture, og vi håber også på, at endnu flere kan lære landskabet og de historiske spor at kende,” siger formidlingsinspektør Isabella No’omi Fuglø.
Der er vandreture i forskellige længder og med forskellige temaer. Nogle vandreture går i fodsporene på de gamle sagnkonger, forbi deres kolossale gravhøje, mens andre vandreture byder på bondeidyl, vandmøller og herregårde.
“Området har simpelthen det hele, så det kan måske være svært at vide, hvor man skal begynde. Så med vores nye guide har vi gjort det nemmere at vælge en rute og komme afsted,” siger Isabella No’omi Fuglø.
Vandreruterne er samlet på Lejre Museums hjemmeside, hvor ruterne kan printes eller tilgås på mobilen under turen.
Der er også link til flere vandreruter fra Nationalpark Skjoldungernes Land, Visit Fjordlandet, Naturstyrelsen, Vandreruter.dk og Dansk Vandrelaug.
Dyk ned i den digitale guide her
Vandreturene begynder her:
Lejre Museum
Orehøjvej 4B
4320 Lejre
Der er vandreruter i forskellig længde. Du kan komme forbi en af Danmarks smukkeste herregårde, en idyllisk vandmølle eller Ledreborg Slotspark. FOTO: Lejre Museum/ROMU
Vandreruterne har historisk fokus og kommer forbi forskellige naturskønne områder. Du kan f.eks. tage på åvandring omkring Lejre. FOTO: Lejre Museum/ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Ole Thirup Kastholm, forhistorisk arkæolog, museumsinspektør ved ROMU
12.03.2021
Gerdrupgraven udgraves i december 1981. Arkæologerne finder to skeletter i graven. Det ene er en mand, der ser ud til at være bundet om anklerne og hængt før gravlæggelsen. Den anden er en kvinde med et nålehylster og en lansespids. Graven dateres til 800-tallet. Foto: Tom Christensen.
Arkæologerne er med tiden blevet klogere på den sensationelle dobbeltgrav, der blev fundet for fyrre år siden, som indgår i udstillingen på Roskilde Museum. Men hver gang de finder nye svar, dukker nye spørgsmål op. Arkæolog Ole Thirup Kastholm fortæller her om fundet, der bliver ved med at give – alt andet end klare svar.
Det var ikke til at vide det – dengang i 1981, da arkæologerne fra Roskilde Museum traskede ud over en efterårstung pløjemark ved landsbyen Gerdrup nord for Roskilde – at det skulle være netop her, at et af museets nøglefund snart ville dukke op.
Men et bronzesværd var blevet pløjet op og havde tiltrukket sig arkæologisk opmærksomhed. Ude på marken kunne nogle mørke pletter ses, formentlig begravelser, som var ved at blive pløjet i stykker. Museet iværksatte hurtigt en lille nødudgravning af stedet.
To grave dukkede op under mulden. Den ene, grav A, blot en lille hul med resterne af et kremeret menneske. Den anden, grav B, var større, og viste sig at være en jordfæstegrav med to menneskeskeletter side om side. Skeletterne var velbevarede nok til, at køn og omtrentlig alder kunne fastslås. Det ene fra en mand på 35-40, som lå på ryggen med krydsede ankler, og hovedet vredet unaturligt ned mod venstre skulder. Det indikerede, at han havde været bundet om anklerne og var blevet hængt før gravlæggelsen. Det andet skelet var efter en midaldrende kvinde, også lagt på ryggen og desuden tynget ned af store sten. Ved hendes bæltested lå et lille nålehylster, og nær hendes højre skinneben en lansespids i jern. Ud fra lansens form kunne arkæologerne datere graven til 800-tallet, altså i vikingetiden.
Den første tolkning
Fundet var fra starten en mindre sensation. Den hængte mand var et særsyn i sig selv – var han en gravgave, en ihjelslået træl, ligesom man havde fundet i enkelte andre grave? Og den bevæbnede kvinde – et tilsyneladende helt unikt fund – var det en kvindelig kriger, en valkyrie, en troldkvinde? De store sten kunne opfattes som et middel mod gengangeri. Udgraveren Tom Christensen skrev en lille artikel om fundet i museets årbog og har fortalt, hvordan nogle arkæologer stillede spørgsmålstegn ved, om graven nu var ordentligt udgravet, og om man overhovedet kunne stole på den kønsbestemmelse. Kunne det være en kvinde, når nu der lå et våben?
Arkæolog og museumsinspektør Ole Thirup Kastholm beskriver hvordan Gerdrupgraven fortsat beriger arkæologerne med nye spørgsmål. Spørgsmål der kan udvide forståelsen af vikingetiden og måden at se fortiden på. Foto: ROMU.
Efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne, viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse.
Nye udgravninger
I 1983 vendte museet tilbage til stedet for at se, om graven var del af en større vikingetidsgravplads. Og der blev da også fundet flere begravelser, nogle var fra bronzealderen, mens andre ikke umiddelbart kunne dateres. Men det var ikke nogen rigtig vikingetidsgravplads, sådan som arkæologerne kendte dem dengang, og 1983-udgravningens resultater nåede aldrig videre end museets arkiv. På den måde kom dobbeltgraven fra 1981 i faglitteraturen til at fremstå som en grav, der lå på et øde sted – noget som understøttede idéen om, at de gravlagte på en eller anden måde var afvigere i datidens samfund og – pariaer –, som derfor var blevet begravet uden for lands lov og ret.
Gender-arkæologi og metodiske udfordringer
I 1990’erne tog nye strømninger inden for arkæologien fat, og det medførte et større fokus på kønnet i oldtiden, både det biologiske køn og det socialt konstruerede, ”kulturelle” køn. Det betød et spirende opgør med den klassiske opfattelse af mands- og kvinderoller, som i høj grad var et produkt af 1800-tallets borgerlige kønsnormer, som arkæologifaget havde fået med fra sin barndom. Kort fortalt havde man altid sat lighedstegn mellem for eksempel våben og mænd på den ene side og kvinder og synåle på den anden side. Her passede Gerdrupgraven jo dårligt ind, i og med at kvinden havde både våben og synåle. Det var udtryk for et problem af større omfang end for en enkelt gravs vedkommende. Arkæologerne havde længe haft for vane at kønsbestemme gravlagte ud fra de genstande, de havde fået med i graven, og når der forekom ”blandet” gravgods, blev det undskyldt med, at der nok var tale om flere grave, der var blandet sammen på grund af uprofessionel udgravning eller dårlige bevaringsforhold. Men efterhånden som man i stadig stigende grad begyndte at bestemme kønnet ud fra knoglerne (osteologisk kønsbestemmelse), viste der sig nye ting – man kunne nemlig ikke altid stole på den genstandsbaserede kønsbestemmelse. Nogle gange var (biologiske) kvinder gravlagt med våben, andre gange havde (biologiske) mænd fået smykker med sig, som normalt optrådte hos kvinder.
Set i dét lys kunne man måske sige, at Gerdrupgraven ikke var så afvigende igen?
Sådan så det ud, da Roskilde Avis i 1981 bragte nyheden om fundet af den mystiske dobbeltgrav. Man vidste på daværende tidspunkt ikke, at graven gennem årene fortsat ville være anledning til nye fortolkninger og skabe flere spørgsmål end svar. Foto: ROMU.
Nye analyser
Afvigende eller ej. Graven fik lov til at ligge fredeligt i sin montre, og sagen i sin arkivskuffe, indtil 2015. Nu blev knoglerne igen undersøgt, og kønsbestemmelsen fra 1981 blev stadfæstet. I tilgift fik vi at vide, at kvinden havde født mindst én gang, og at hun var delvist tandløs, da hun døde. Hun har altså fremstået som en gammel kone. Der blev også taget DNA-prøver fra de to, som skulle indgå i et større projekt ved Center for Geogenetik. Resultatet vender vi tilbage til.
Vi foretog også C14-dateringer af de omkringliggende grave fra stedet, som lå opbevaret i museets magasin, og de gamle udgravningsplaner blev nærstuderet. Det samme blev det omgivende landskab og de nærmeste andre fortidsminder. Konklusionen blev, at Gerdrupgraven var del af en gravplads. Ikke en med mange grave, men med grave fra mange perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Gravpladsen lå neden for markante gravhøje, og ved et sted i ådalen, som formentlig var vadested, når man skulle nord- eller sydpå. De to var altså gravlagt et centralt og prominent sted i landskabet. Det var en vigtig grav.
En stor overraskelse
DNA-prøverne viste – heldigvis –, at den osteologiske kønsbestemmelse var retvisende. Men de kunne mere end det. Helt overraskende viste de også, at det med al sandsynlighed er mor og søn, der ligger i graven. Det var nyt og vendte op og ned på sagen. De to er gravlagt samtidig og må også være døde nogenlunde samtidig. Men tager vi fejl, når vi antager, at manden blev slået ihjel? Kom mor og søn helt tilfældigt ulykkeligt af dage samtidig og blev begravet sammen? Eller har vi ret, og blev en søn dræbt for at følge sin gamle mor i graven? Det sidste forekommer ufatteligt set fra det moderne menneskes perspektiv, men – ligesom med kønsstereotyperne fra før – så skal vi være varsomme med at overføre vores egen virkelighed på fortidens samfund. I stedet må vi glæde os over, at dette særprægede, arkæologiske fund bliver ved at berige os med flere spørgsmål end svar. Spørgsmål, der udvider vores forståelse, både af vikingetiden som periode og af vores egen måde at se fortiden på.
Fra Maglemose å ved Gerebro har man frit udsyn til der hvor Gerdrupgraven (rød prik) blev fundet. Det har vist sig, at Gerdrupgraven var en del af en gravplads med grave fra forskellige perioder – den ældste fra ca. 2000 f.Kr. Foto: Ole Kastholm.
Vil du læse endnu mere om emnet? Så tjek litteraturen her:
Arwill-Nordbladh, E. 2001: Genusforskning inom arkeologin. Stockholm.
Christensen, T. 1982: Gerdrup-graven. ROMU II 1981, 19-28.
Kastholm, O.T. 2016: Spydkvinden og den myrdede. Gerdrupgraven 35 år efter. ROMU 2015, 62-85.
Lauritsen, T. & O.T. Kastholm Hansen 2003: Transvestite Vikings? Viking Heritage Magazine 1/03, 14-17.
Margaryan, A. m.fl. 2020: Population Genomics of the Viking World. Nature, vol. 585, 390-396.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Pressemeddelelse
09.03.2021
Charlotte Haagendrup, formand for Kultur- og Erhvervsudvalget, og borgmester Karsten Søndergaard ser sammen med ROMUs museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard (th) frem til et tæt samarbejde mellem Egedal kommune og ROMU om bevaring og formidling af fortiden. Foto: Emil Helms, Ritzau Scanpix.
Formidling af fortiden er i fokus i ny aftale mellem museumsorganisationen ROMU og Egedal Kommune. ROMU skal føre arkivalsk kontrol med vores fortid og sætte den i spil over for de nye generationer
Fortiden ligger som bekendt begravet – men af og til titter den frem. For hver gang Egedal Kommune sætter entreprenører i gang, skal museumsorganisationen ROMU høres. Museet får snart det kulturhistoriske museale ansvar for at sikre og dokumentere vores fortid.
– Jeg er rigtig glad for den nye aftale med ROMU, som jeg er sikker på vil sætte vores fortid i spil, for i aftalen lægger vi vægt på formidling til vores borgere og det er ROMU rigtig skrappe til, siger borgmester Karsten Søndergaard.
De næste Veksø-hjelme
Lige uden for borgmesterens vindue kan man se ud på et af de byområder, der i disse år skyder op af Egedals jord.
– Vi er i en spændende tid lige nu. For Egedal har godt gang i byggeriet, så vi får rig lejlighed til at kigge ned i fortiden. Og der er gode muligheder for, at vi kan finde noget spændende, for der har været livlig aktivitet i området her, også i fortiden. Samtidig er forholdene i undergrunden gunstige, så der er gode chancer for, at levn fra fortiden er velbevarede. Drømmen er selvfølgelig at finde de næste Veksø-hjelme – eller noget der kan lægges til den historie, fortæller Morten Thomsen Højsgaard, der er direktør for ROMU.
Det fortiden vil sige til os er, at vi ikke er de første og næppe heller de sidste.
– I oldtiden gik her mennesker rundt lige som os. De var også en del af et fællesskab med drømme og frygt som os, de oplevede også epidemier og kom ud på den anden side, fortæller Morten Thomsen Højsgaard. Og det er netop den historie, som ROMU gerne vil sætte i spil med tre årlige offentlige arrangementer for Egedals borgere og med mere kommunikation om vores fælles fortid.
Fokus på frivillige
Charlotte Haagendrup er formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal kommune og glæder sig til samarbejdet:
– Med ROMU får vi en rigtig dygtig samarbejdspartner, der har vist, at de forstår, hvor vigtige de frivillige historiske foreninger i Ledøje-Smørum, Stenløse og Ølstykke er for os og for det historiske arbejde. ROMU vil samarbejde med foreningerne og inviterer ind i deres netværk af frivillige. Det tror jeg vil være til stor glæde og gavn for vores frivillige, siger Charlotte Haagendrup.
Morten Thomsen Højsgaard ser frem til samarbejdet med Egedal Kommune og med de historiske foreninger.
– Egedal Kommune har dygtige folk ansat, som vi glæder os til at arbejde sammen med og mange engagerede frivillige, der brænder for deres område, og som kan en masse. Vi vil dem, og sammen kan vi en hel masse: Det handler om at få kulturarven ud til de nye generationer og skabe identitet og samhørighed. Det er det, historien kan, siger Morten Thomsen Højsgaard.
Også formand for bestyrelsen på ROMU, borgmester i Roskilde Kommune, Tomas Breddam, glæder sig:
– Vi er enormt glade for, at det kvalitetsbevidste arbejde på ROMU kan bruges også i andre sammenhænge, og vi ser meget frem til et godt samarbejde.
Slots-og kulturstyrelsen har forhåndsgodkendt aftalen, og det museale ansvar vil træde i kraft i 2021.
For yderligere oplysninger:
Borgmester i Egedal kommune
Karsten Søndergaard,
Tlf: 21795795
Karsten.Sondergaard@egekom.dk
Formand for Kultur- og Erhvervsudvalget i Egedal Kommune
Charlotte Haagendrup,
Tlf: 20831113
Charlotte.Haagendrup@egekom.dk
Direktør i ROMU
Morten Thomsen Højsgaard,
Tlf: 40178416
mortenth@romu.dk
Fakta:
I 2021 får ROMU det samlede, lovafledte, kulturhistoriske ansvar i Egedal Kommune. Museumsorganisationen skal i henhold til museumsloven foretage arkivalsk kontrol forud for nye byggesager for at sikre eventuelle væsentlige bevaringsværdier for eftertiden.
Museumsorganisationen ROMU er et af 10 museer, der på landsplan er udpeget af Slots- og Kulturstyrelsen til at varetage tilsynet med landets fredede fortidsminder. ROMU forestår tilsynet i det centrale og vestlige Sjælland.
ROMU fik i Slots- og Kulturstyrelsens karakterbedømmelse “Meget Tilfredsstillende” i seneste kvalitetsvurdering af museumsorganisationen ROMU. Særligt museets formidling, de mange nye udstillinger, den arkæologiske forskningsindsats og bygherrearkæologien ligger i toppen af karakterskalaen.
Opgaven lå tidligere hos Kroppedal Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
22.02.21
Tina Sundling har brugt tiden uden gæster fornuftigt. Men nu trænger ønsket om hverdag og kontakt med både nye og tilbagevendende kunder sig efterhånden på, og hun ser frem til den dag, hvor hun igen må byde hjerteligt velkommen på Roskilde Museum. Foto: Lene Steinbeck
I museumsbutikken på Roskilde Museum prøver butiksansvarlig Tina Sundling at holde hænderne beskæftiget og humøret oppe, mens museet må holde lukket. Men det er svært, når det vigtigste mangler: Den daglige, livgivende kontakt med museets gæster.
Der er stille, mørkt og tomt, når Tina Sundling hver morgen låser sig ind i museumsbutikken på Roskilde Museum. Hun tænder lyset, slår alarmen fra og lægger overtøjet. Håndtag og andre berøringspunkter sprittes af. Hun åbner døren ind til udstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ og sætter gang i den film, der kører på endevæggen, om en lokal modstandsgruppe under 2. verdenskrig. Som hun plejer, så der er klar til dagens gæster.
Men der kommer ingen gæster i dag. Heller ikke i dag. Siden 9. december har museet på grund af corona-restriktioner været tvunget til at holde lukket. Derfor må Tina Sundling, der er museums-vært og butiksansvarlig, undvære den summen af liv, der plejer at brede sig op ad formiddagen.
”Jeg savner mine gæster! Jeg er vant til at møde så mange mennesker, og jeg bliver helt høj af det. Når de ikke er her, kan jeg virkelig mærke, hvad den del betyder for mig,” siger hun.
Jeg savner mine gæster!
Lidt liv i baggrunden
Det er også grunden til, at hun hver dag åbner ind til ’Grethe – en våbenmodtagelse’. Normalt plejer døren ind til udstillingen at være lukket. Det er ikke fordi, at de medvirkende kan erstatte kundekontakten. Men lyden fra filmen er blevet et soundtrack til Tina Sundlings arbejdsdag.
”Det giver mig et boost. For så føler jeg ikke, at jeg er helt alene her. Det betyder virkelig meget, at jeg kan høre stemmer derindefra. Jeg hører jo ikke alt, hvad de siger. Men bare det, at der er stemmer og noget lyd i baggrunden, gør, at her er lidt liv.”
Det er nu ikke fordi hun keder sig, skynder hun sig at sige.
”Jeg har fået en del kontorarbejde fra hånden, jeg har ryddet op på min computer og på lageret. De der ting, der ikke er så meget tid til i hverdagene. Nu har der faktisk været mulighed for at komme helt i bund,” fortæller Tina Sundling.
Webshop på trapperne
Opgaverne har været ret forskellige – fra de administrative, man altid skubber til ”en anden dag” til rengøring og indkøb af nye, spændende varer. Butikken har fået et løft og står knivskarpt. Derudover har hun brugt tiden på at forberede varer og tekst til museets nye webshop for Lejre, Frederikssund og Roskilde Museer. Den skal efter planen gå i luften til påske. Der er altså også fordele ved at have tid til andre ting.
”Det der med at starte en webshop, det er et kæmpe arbejde. Og vi havde aldrig nogensinde haft den slags tid til det, hvis her ikke var lukket,” lyder det fra Tina Sundling.
Alligevel er hun mere end klar til at vende tilbage til en mere normal hverdag. Og når det sker, kan gæsterne på Roskilde Museum forvente at blive mødt af byens største smil:
”Det bliver så fantastisk!”
Særudstillingen ’Grethe – en våbenmodtagelse’ skulle egentlig være pillet ned 23. december.
Nu er den forlænget frem til sommer.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.