Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Elever fra 5.b på Østervangsskolen i Roskilde har tegnet silhuetter af øjne. Billedkunstner Maria Lau Krogh skaber ud fra elevernes tegninger værket ’Skyggernes hus’ i Kreativt hus for børn – Algade 31. Foto: Kreativt hus for børn
Det er småt med kulturtilbud for tiden. Derfor er arrangørerne bag Lysfest 2021 særligt begejstrede for, at årets Lysfest kan afholdes. Roskildes borgere kan glæde sig til et skud kultur og lys, helt uden at bryde forsamlingsforbud og afstandskrav.
Lys har den fordel, at det kan ses på afstand. I nogle tilfælde endda på meget lang afstand. Det kan man ved selvsyn opleve ved Lysfest2021, hvor arrangørerne har tænkt kreativt for at samle byen – uden at samle borgerne.
Hen over byens tage, på de klareste aftener helt fra Himmelev til Hyrdehøj, kan man opleve den ene af de to lysinstallationer, der bliver dominerende for årets fejring af lyset. ’Viften’, som værket hedder, vil lyse over Stændertorvet og byens tage alle dage fra 16-22. I samme tidsrum kan man gå en tur i Bibliotekshaven, hvor værket ’LYSEKKO’ indbyder til nysgerrighed og opdagelse.
Lysfesten, som kan trække op til 10.000 mennesker på én aften, vil i år i stedet strække sig over fem aftener, fra den 25.-29. januar.
”Nu skal man ikke alle sammen stå klar fredag aften for at tage del i Lysfesten. Det kan man gøre i løbet af de fem dage, det varer. På den måde opfordrer vi til, at man ikke samler sig i store klumper for at opleve lyset, men tager det i sit eget tempo. Og så er der jo også mulighed for at opleve det flere gange i løbet af ugen,” fortæller Sofie Jekel, der er projektleder på Lysfest2021 og til dagligt arbejder på Roskilde Bibliotek.
Savner at levere kulturtilbud
Bag Lysfesten står otte lokale kulturinstitutioner, som har det til fælles, at de det seneste år alt for ofte har haft et ’Lukket pga. corona’-skilt på døren. Og selv om pandemien tydeligt har sat sit aftryk på Lysfest2021, er det ikke skuffelse over det, der ikke blev, som fylder hos arrangørerne. I stedet er det glæde over, at der er en lysfest at se frem til i slutningen af januar.
”Vi savner da at levere kulturtilbud til borgerne! Derfor er Lysfesten i år måske vigtigere end nogensinde. Vi vil rigtig gerne vise alle, at bare fordi Roskilde stort set er lukket ned, så lever kulturen altså stadig,” lyder det fra Sofie Jekel.
Ud over de store lysinstallationer på Stændertorvet og i Bibliotekshaven kan man hos Kreativt hus for børn – Algade 31 opleve værket ’Skyggernes hus’. Det er skabt og udviklet af billedkunstner Maria Lau Krogh i samarbejde med 5.b fra Østervangskolen. Temaet er savn – det kan de fleste relatere til i denne tid. Værket er placeret i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
Og har man planer om at holde sig hjemme, kan man stadig være med. Med stearinlysstumper i den ene hånd og en vejledning i den anden kan man støbe sine egne lys. Det er Byens hus, som står bag den bæredygtige tanke om at give nyt liv til de udtjente stearinlys. Vejledningen til at støbe lys kan findes på www.kulturstrøg.dk
Bibliotekshaven vil i år blive oplyst af værket ’LYSEKKO’, som er skabt af kunstnergruppen Tokyo Blue. ’LYSEKKO’ kan opleves alle dage kl. 16-22 under Lysfesten. Foto: INSP Media
Kulturstrøget
Kulturstrøget er en alternativ gåtur i Roskilde bymidte, hvor du møder midtbyens otte kulturinstitutioner. Kulturstrøgsstrækningen løber parallelt med Algade fra Stændertorvet ved Roskilde Domkirke og Byens hus, gennem det smukke, gule palæ, som huser Roskilde Kunstforening og Museet for Samtidskunst. Herfra går Kulturstrøget over den brostensbelagte plads ved Roskilde Museum og videre langs den grønne sti, der fører forbi byens kreative hus for børn ved Algade 31, Roskilde Kloster og Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Lysfesten på Kulturstrøget i Roskilde
Lysfesten er fejringen af lyset i den mørke tid og et stort fælles initiativ blandt Kulturstrøgets aktører. En kulturnat, hvor Kulturstrøgets institutioner inviterer børn, unge og voksne fra Roskilde og omegn til en gåtur langs det oplyste Kulturstrøg. Hvor Lysfesten tidligere har været én stor samlende begivenhed, bliver den i 2021 pga. covid-19 spredt ud til hele ugen – fra mandag til fredag d. 25.-29. januar kl. 16-22. Lysfesten har været afholdt siden 2013.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Keld Fuhr fandt sin fritidsbeskæftigelse lige på den anden side af fjorden, på Færgegården. Her er han med til at skabe rum til udfoldelse og trækker på sine erfaringer fra et langt arbejdsliv. Foto: INSP Media
80-årige Keld Fuhr er frivillig i ROMU som formand for Færgegårdens Venner. Nu træder han ind i ROMU’s bestyrelse, hvor han vil trække på sin ledelseserfaring fra byggebranchen.
I fem år har Keld Fuhr siddet som formand for Færgegårdens Venner på Frederikssund Museum. Her har han deltaget i de frivilliges arbejde i haven og ved de mange årlige arrangementer, der trækker hundredvis af besøgende til museet i Færgegården. Næste projekt er en stor naturlegeplads.
“Jeg kan godt lide projekter, der handler om mennesker. Det er også det meget af min karriere har handlet om – at skabe rum, hvor mennesker kan udfolde sig,” siger Keld Fuhr.
Keld er født og opvokset i Århus, men tog som ung mand til København for at uddanne sig til ingeniør på Polyteknisk Læreanstalt. Efter studiet fik han arbejde på olieraffinaderiet på Stigsnæs på Sydvestsjælland, men karrieren tog ham snart til Nordsjælland, hvor sad som administrerende direktør i hele tre forskellige entreprenørfirmaer og havde ansvar for et utal af kontor- og boligbyggerier rundt om i landet.
Allerede i 1968 var Keld og hustruen Karen moden til at bygge deres egen bolig. Først i Ganløse, og senere i 1988 købte de en grund på Strandvej i Frederikssund, hvor de byggede en unik bolig, på kanten af fjorden, med udsigt til Færgegården.
“Huset på Strandvej blev bygget på baggrund af mine egne erfaringer fra byggebranchen. Det består af store elementer beton beklædt med leca, som giver huset en god akustik,” siger Keld Fuhr, om det bemærkelsesværdige hus, hvor han og Karen har boet i over 30 år.
Da Keld nåede pensionsalderen fortsatte han med bestyrelsesarbejdet, og det var først i 2015, i en alder af 75 år, at han så sig om efter en passende fritidsbeskæftigelse, hvor han samtidig kunne trække på sine erfaringer fra byggebranchen. Den fritidsbeskæftigelse fandt han lige på den anden side af fjorden, på Færgegården, hvor Karen allerede arbejdede som frivillig ved Havegruppen.
“Jeg startede derfor også som frivillig i Havegruppen, hvor der var en række store træer, der skulle fældes, opskæres og lægges til side. Der var hegn, der skulle bygges, og havemøbler, der skulle vedligeholdes til publikum,” siger Keld Fuhr, som efter et par år indtog rollen som formand for museumsforeningen ‘Færgegårdens Venner’.
“Keld er med i en ganske særlig gruppe af frivillige, der passer og plejer den smukke museumshave med farverige blomster og historiske urter. Selv under COVID-19, på trods af at museet blev lukket for publikum, og at vi indførte en række sikkerhedsforanstaltninger, blev Keld og en kreds af frivillige ved med på eget initiativ med behørig afstand at sikre haven og alle dens naturværdier. Det er bare et af mange eksempler på dedikation og trofasthed og sans for ansvarligt samarbejde,” siger ROMU’s museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard om museumsforeningens formand.
Naturlegepladsen er foreningens næste store projekt-drøm. Vi vil gerne skabe en aktiv legeplads for kommunes yngre borgere, og dem har vi mange af. Færgegården besøges nemlig både af institutioner, dagplejemødre, børnehaver og elever i museets skoletjeneste. Så vi håber at kunne give dem et sted, hvor de kan udfolde sig fysisk, og samtidig nyde museet og haven,” siger Keld Fuhr.
Frederikssund Museum, Færgegården er idag en del af museumskoncernen ROMU, og i år træder Keld Fuhr ind i koncernens bestyrelse som repræsentant for sin museumsforening.
“Jeg forventer, at vi kan drage fordel af Kelds mange år som direktør i byggebranchen og hans tidligere bestyrelsesarbejder. Han er en person, som kan læse et regnskab, varetage en organisations interesser, og ikke mindst, bidrage til at fastholde fokus på de lokale ildsjæle og den lokale historie i Frederikssund,” siger Morten Thomsen Højsgaard.
Portræt af en frivillig:
Vil du også være en del af fællesskabet?
Meld dig som frivillig ved et af ROMUs besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Fibulaen med de forgyldte rosetter har været til pynt og har kun været båret af jernalderens rigeste kvinder. Foto: ROMU
I mere end to år har ROMU’s arkæologer og konservator arbejdet med fundene fra den sensationelle udgravning i Vindinge, der skabte overskrifter i 2018. Særligt én genstand har overrasket fagfolkene – en såkaldt rosetfibel, der blev fundet i en rig kvindegrav.
I oktober 2018 løftede ROMU sløret for to opsigtsvækkende udgravninger, som museets arkæologer havde foretaget i månederne forinden. Der blev afdækket næsten 100 grave ved to forskellige gravpladser i Vindinge, og udgravningerne kom på Slots- og Kulturstyrelsens Top 10 over arkæologiske fund i årets løb.
“Gravene fortæller os en masse om jernalderens samfund, hvor nogen har været betragteligt mere velstående end andre. Vi fandt grave med store rigdomme og grave uden nogen form for gravgaver,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
De fleste grave blev afdækket i samme område. Men et stykke fra gravpladsen, tættere på bopladsen, fandt arkæologerne en lille klynge med seks grave – måske en familie. Flere af dem var meget rige. En af dem, en kvindegrav:
“Her fandt vi 22 glasperler, 36 ravperler, to lerkar og en nål, hvilket i sig selv ikke er noget særligt sammenlignet med de andre grave fra lokaliteten, men vi stødte også på noget andet og mere interessant,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
”Under udgravningen af denne grav kom der en genstand af metal til syne. Umiddelbart lignede det en større fibula, altså en form for dragtspænde, men på grund af jord på genstanden var det svært at se hvad det var. For ikke at komme til at ødelægge genstanden, blev den taget op i det man på fagsprog kalder et præparat, hvor man optager genstanden sammen med en del af den jord genstanden ligger i for at beskytte den. Derefter blev genstanden taget med ind på museet, hvor museets konservator har stået for udgravningen af præparatet.
Det var ikke nemt at se, hvor fornemt et smykke, der var tale om, da rosetfiblen oprindeligt dukkede op af jorden tilbage i 2018. Foto: ROMU
Kunsten ligger i detaljen
“Fordi jeg modtog den i præparat var det først svært at se, hvad det var,” siger konservator Unn Gelting fra ROMU.
Konservatoren gik metodisk til værks. Hun rensede forsigtigt jorden væk, så den spinkle genstand kom til syne og åbenbarede et bemærkelsesværdigt fund. Det viste sig at være en pragtfibel fra jernalderen.
“Det var en såkaldt rosetfibel. Fibulaen er fremstillet af sølv, dekoreret med rosetter, der har en kerne af bronze, som er belagt med forgyldt sølvblik. Derudover er fibulaen dekoreret med andre kunstfærdige detaljer.
Nadja Mortensen og Unn Gelting blev hurtigt enige om, at fibulaen skulle konserveres på en måde, så den en dag kunne udstilles. Derfor gik Unn i gang med at afrense og stabilisere den.
“Når jeg fjerner jorden, så fjerner jeg stabiliteten. Især bronzen er blevet svag med tiden, så jeg brugte en fin lak, som holder sammen på den og beskytter dens overflade,” siger Unn Gelting.
I alt har konservatoren brugt over 25 timer på at konservere rosetfiblen, og flere gange undervejs har hun følt historiens vingesus.
“Ved at komme så tæt på en genstand, kommer jeg også tættere på det menneske der har forarbejdet den – for over tusinde år siden. Det giver en vis ærefrygt. ” siger Unn Gelting.
ROMU’s konservator har fået stor respekt for den håndværker, der for over tusinde år siden skabte rosetfiblen. Foto: ROMU
Rigdomme fortæller om magtcentrum i Vindinge
Også arkæolog Nadja Mortensen er begejstret for fundet.
”Der blev fundet flere pragtfibler ved de to udgravninger i Vindinge, men særligt denne fibula har overrasket os fordi vi ikke var klar over at det var en pragtfibula under udgravningen. På den måde har det jo været en fantastisk god overraskelse at få her to år efter udgravningerne blev afsluttet!”
“Denne type fibula er mere pynt end praktik og vidner om en kvinde med meget høj status.,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
Sammen med de andre genstande fra Vindinge – ringe af guld, sølv og bronzeringe, lerkar, fibler og tusindvis af glasperler og ravperler – vidner rosetfiblen også om en stor velstand på stedet.
“Vindinge har bestemt haft en særlig status på Sjælland på dette tidspunkt i jernalderen og har formodentlig været en form for magtcenter i området, i tiden før Lejre tog over,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Konservator Unn Gelting ved en masse om materialer og deres nedbrydelighed, Men den viden – og med masser af fingersnilde – sikrer hun, at kulturarven kan bevares for eftertiden. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Hun er konservator og står bag kulissen, når kulturarven skal omsættes til udstillinger på ROMU’s besøgssteder. Mød Unn Gelting.
Når du træder ind i Unn Geltings værksted på Roskilde Museum, er det som at træde ud af en tidsmaskine. Du ankommer til din egen fortid, nærmere bestemt din folkeskoletid, helt konkret fysik/kemi-lokalet på din gamle skole.
Her er mikroskop, her er udsugningsrør og stinkskab, og på væggen over de lyserøde beholdere med acetone, ethanol og demineraliseret vand, hænger en vejledning til kemikalielovgivningen.
Men inden du fortaber dig i pipetter, dimsedutter og dit yngre selv, bør du dvæle ved nogle af de genstande, der ligger på det store arbejdsbord.
Gør du det, vil du opdage, at tidsmaskinen har bragt dig lidt længere tilbage, end du først antog. Den har bragt dig helt tæt på genstande, som blev skabt og brugt for flere tusinde år siden.
”Vi gemmer til evigheden”
Unn er kulturhistorisk konservator og kommer på den måde i berøring med mange forskellige materialer. Hun har forstand på deres nedbrydelighed, og hvordan man bremser den. Hun er på en mission: at sikre bevaringen af kulturarven til eftertiden:
”Jeg synes, at der er en sjov kulturhistorisk viden i materialer, især fra oldtiden, fordi det er en periode, vi ikke har nogen skriftlige kilder fra. Når man ikke har dét, er det genstandene, der fortæller vores historie. I nyere tid er genstandene mere med til at understrege eller illustrere historien. Men inden for arkæologien har vi kun mærker, pletter, huller, genstande – sporene af fortiden.”
Fra ældgamle ting til plastic
Unn, som i øvrigt også har en bachelorgrad i arkæologi, er vild med de rigtig gamle ting, og det var dem, der trak hende imod konservatorskolen. Alligevel ser hun også en kæmpe værdi i de nyere genstande, som også er blevet en del af kulturhistorien:
“Jeg har som konservator specialiseret mig i arkæologiske genstande. Men jeg synes bestemt, at både det rigtig gamle og det lidt nyere er interessant. I dag kan plastic jo også være et museumsobjekt. Margretheskålen er et godt eksempel – den er jo en dansk designkending, en stor del af vores kulturhistorie – og lavet i plastic. Disse ting skal bevares som kunst- og designobjekter – men også som genstande i kulturhistorisk forstand. Ifølge museumsloven er man som museum forpligtet til at gemme og bevare en genstand til evig tid, hvis man først har taget den ind og registreret den.”
Kreativ kemi
Unn arbejder på en såkaldt pragtfibel. Den er indleveret i det, man kalder et præparat. Det vil sige, at arkæologerne udgraver den i en jordklump, som de overleverer til Unn.
”Det er bedre, at jeg sidder med genstandene her på mit værksted under ordnede forhold. Arkæologerne står ude i vind og vejr, og her ved mit arbejdsbord kan jeg bruge mine absolut vigtigste redskaber: pincet, pensel, skalpel og – ikke mindst – mit mikroskop. På den måde sikrer vi os imod, at man kommer til at skade genstanden, når man forsøger at fjerne jord eller andet.”
Der er jo en masse kemi i dit arbejde. Men også et kreativt element. Hvor meget fylder det, synes du?
”Her i ROMU fylder det meget – fordi vi laver så mange udstillinger. Jeg er med til at vurdere, om de genstande udstillingslederne vælger, er egnede. Og så klargør jeg genstande, ligesom jeg er med til at hænge dem op og sørge for, at de er udstillet under de rette bevaringsforhold. Der er meget kreativitet i dét, fordi jeg jo skal bidrage til, at tingene kan komme til at tage sig bedst muligt ud, men at der samtidig bliver passet godt på dem.
Somme tider er det meget små sager, Unn Gelting arbejder med. Så må der mikroskop til. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Kan mærke vingesuset
Det er jo et stort ansvar, sådan at bevare til evigheden. Skælver du nogensinde på hånden?
”En gang imellem, ja. Men mest da jeg var nyuddannet, ikke helt så meget mere.”
Generelt er Unn bare dybt fascineret af, at sidde med noget, som et andet menneske har siddet med og bearbejdet – nogle gange for flere tusinde år siden:
”For et par år siden lavede arkæologerne en stor udgravning i Vindinge, hvor man fandt op imod 90 grave fra romersk jernalder. Disse grave var meget rige – fyldt med pragtsmykker, glas- og ravperler, bronze og alt muligt. Tænk, at der er et menneske, der har siddet med en genstand i sine hænder for så længe siden, og nu sidder jeg med det. Dér kan jeg godt mærke vingesuset.”
I 2019 blev der konserveret cirka 980 arkæologiske genstande i ROMU, cirka 340 af dem blev klargjort og monteret til to udstillinger.
En fornem fibel fra Vindinge er ved at få lidt fordums pragt tilbage. Foto: Martine Perregaard /ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Museumsdirektør, Morten Thomsen Højsgaard savner liv i ROMU’s ti besøgssteder, men ser også tilbage på en positiv udvikling i organisationen og glæder sig til lysere tider. Foto: ROMU, Daniel T. N. Rasmussen
Museumsorganisation med ti lukkede besøgssteder holder vejret, ændrer arbejdsformer og udskyder åbninger og arrangementer frem til påske. Men krisen har også fremkaldt taknemlighed over det, som var – og forventning om alt det, der vender tilbage, skriver museumsdirektør
Ofte er det, når man mister, at man for alvor opdager, hvad man havde. Det gælder, når et historisk pladestudie går op i røg. Når en kær går bort. Eller når rum for fælles oplevelser fra biografer over koncertsale til museer må holde ufrivilligt lukket på grund af en voldsom pandemi som nu.
Så opstår savnet, ærgrelsen, ensomheden, men også taknemligheden over alt det, der var engang.
Bedst som mange troede, at krisen med COVID-19 var ved at være fortid, viser det sig, at pandemien er værre end før. Nedlukningen af landet inklusive museer og kulturinstitutioner er officielt forlænget til 7. februar, men forventes af de fleste eksperter at skulle vare længere, måske helt frem til den påske, der i statsministerens nytårstale blev udpeget som vendepunktet.
At være museumsdirektør og gå rundt i gabende tomme udstillingslokaler, hvor der plejer at være humørfyldte skoleklasser, nysgerrige studerende, familier på udflugt, bedsteforældre med børnebørn, ja, det kalder vitterlig på stærke følelser af savn og ærgrelse.
Men situationen skaber også plads til påskønnelse af det, som var. Og som helt sikkert vender tilbage. Bare om lidt længere tid end først antaget.
Disse aktiviteter udskydes eller aflyses
For ROMU betyder myndighedernes meldinger, eksperternes forudsigelser og pandemiens fortsatte udbredelse, at museumsorganisationen nu ændrer en række planer og arbejdsgange i første halvår af 2020.
Samtlige ti besøgssteder er selvfølgelig lukkede, så længe myndighederne kræver det. Fra Færgegården ved Frederikssund over Roskilde Museum og Lützhøfts Købmandsgård i Roskilde til Tadre Mølle ved Hvalsø.
Åbningen for publikum af den store særudstilling om Roskilde Festival gennem 50 år, der skulle have fundet sted på RAGNAROCK den 5. februar er udsat og afventer myndighedernes meldinger om genåbning af samfundet.
Samtlige øvrige fysiske arrangementer, foredrag, særlige omvisninger og lignende aflyses nu helt frem til 1. april.
Genåbning af kirkeruinen Sankt Laurentius ved Stændertorvet i Roskilde flyttes foreløbig fra påske til pinse også af hensyn til sikkerheden.
Særudstillingen på Roskilde Museum om våbenmodtagelser fra 2. verdenskrig, som nu i to omgange har været ramt af nedlukninger, bliver forlænget frem til 31. maj 2021. Samtidig arbejdes på indre linjer med at klargøre et nyt og større foredragsrum, der fra sommeren og frem kan samle borgerne om nye typer af møder.
På Frederikssund Museum, Færgegården, forlænges særudstillingen ”På sporet af fortiden: Vis os dit fortidsfund” resten af året – og nye tiltag koordineres med samarbejdspartneren Danmarks Naturfredningsforening, Frederikssund.
Den store lysfest i Roskilde, som sidste år samlede 3.887 børn og voksne alene på Roskilde Museum, bliver i år uden publikum, men dog med lyskunst, der illustrerer et håb med stråler, der vil kunne ses på 10-15 kilometers sikker afstand.
Flere nye tiltag og muligheder opstår
Ligesom tab kan kalde på blandede følelser, så indebærer den fysiske nedlukning også ærgrelser – såvel som nye opgaver og muligheder. De faste, fuldtidsansatte medarbejderne på ROMU knokler videre hjemmefra med at bevare, åbne og udbrede kulturarv, digitalt og på nye måder.
Ligesom under den første bølge af pandemien, bliver den længere anden bølge nu brugt fornuftigt til nyskabelser, omstilling, forberedelser af senere udstillinger.
ROMU går nu i gang med at udvikle en digital butik for varer med kulturhistorisk betydning fra samtlige besøgssteder. Erfaringer fra første bølge, hvor RAGNAROCK fik en velbesøgt web-butik tyder på, at der er god ræson i dette.
På museumsorganisationens hjemmesider skrues igen op for mængden af artikler om kulturhistorie med et menneskeligt ansigt og genstande fra samlingerne, der bærer på overraskende pointer.
I et nyt digitalt nyhedsbrev vil ROMU formidle viden særligt om vikingetidens og jernalderens samfund med base i Gl. Lejre.
Museets ansvarlige for undervisning og læring vil også etablere digitale tiltag, som formidler tilbud og muligheder og ideer inden for undervisningsområdet til, hvordan museet kan bruges på nye måder under nedlukningen.
ROMU planlægger flere digitale foredrag og kulturhistorisk formidling, der kan streames af borgerne hjemme fra stuerne.
I forvejen driver ROMU tre andre nyhedsbreve bl.a. dedikeret til pop, rock og ungdomskultur samt fjordens kulturhistorie. Museumsorganisationen har også ti hjemmesider, flere sider på Facebook og Instagram samt kommunikation på LinkedIn.
Der er så meget under overfladen
Det skærer i hjertet, at den nære og fysiske formidling af autentiske genstande i historiske rammer desværre ikke kan finde sted i en længere periode. Nedlukningen gør det tydeligt, hvor godt det var og er, når kulturlivet fungerer og knytter mennesker sammen om oplysende og berigende oplevelser.
Samtidig har krisen også gjort det klart, hvor meget arbejde, der foregår bag facaden på museer med at håndtere fortidens skatte som en forudsætning for alt det, brugerne kan opleve. Det gælder forskning, indsamling af genstande og materialer, arkæologiske undersøgelser og udgravninger, omfattende konserveringsarbejder, minutiøs registrering, sagsbehandling og forvaltning, forberedelser af kommende udstillinger og andre større satsninger.
Alt dette og mere til fortsætter ufortrødent på ROMU – bare i form af hjemmearbejde og med virtuelle møder og gode, gamle telefonsamtaler. Intet af dette føles som før. Savn og ærgrelser fylder, men har også fået selskab af taknemlighed over det, som var, og en stor og spirende forventning om alt det, der vender tilbage.
Lad os bare, med statsministeren, sige og håbe, at det sker sådan omtrent til påske.
På godt gensyn!
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Elever fra 5.b på Østervangsskolen i Roskilde har tegnet silhuetter af øjne. Billedkunstner Maria Lau Krogh skaber ud fra elevernes tegninger værket ’Skyggernes hus’ i Kreativt hus for børn – Algade 31. Foto: Kreativt hus for børn
Det er småt med kulturtilbud for tiden. Derfor er arrangørerne bag Lysfest 2021 særligt begejstrede for, at årets Lysfest kan afholdes. Roskildes borgere kan glæde sig til et skud kultur og lys, helt uden at bryde forsamlingsforbud og afstandskrav.
Lys har den fordel, at det kan ses på afstand. I nogle tilfælde endda på meget lang afstand. Det kan man ved selvsyn opleve ved Lysfest2021, hvor arrangørerne har tænkt kreativt for at samle byen – uden at samle borgerne.
Hen over byens tage, på de klareste aftener helt fra Himmelev til Hyrdehøj, kan man opleve den ene af de to lysinstallationer, der bliver dominerende for årets fejring af lyset. ’Viften’, som værket hedder, vil lyse over Stændertorvet og byens tage alle dage fra 16-22. I samme tidsrum kan man gå en tur i Bibliotekshaven, hvor værket ’LYSEKKO’ indbyder til nysgerrighed og opdagelse.
Lysfesten, som kan trække op til 10.000 mennesker på én aften, vil i år i stedet strække sig over fem aftener, fra den 25.-29. januar.
”Nu skal man ikke alle sammen stå klar fredag aften for at tage del i Lysfesten. Det kan man gøre i løbet af de fem dage, det varer. På den måde opfordrer vi til, at man ikke samler sig i store klumper for at opleve lyset, men tager det i sit eget tempo. Og så er der jo også mulighed for at opleve det flere gange i løbet af ugen,” fortæller Sofie Jekel, der er projektleder på Lysfest2021 og til dagligt arbejder på Roskilde Bibliotek.
Savner at levere kulturtilbud
Bag Lysfesten står otte lokale kulturinstitutioner, som har det til fælles, at de det seneste år alt for ofte har haft et ’Lukket pga. corona’-skilt på døren. Og selv om pandemien tydeligt har sat sit aftryk på Lysfest2021, er det ikke skuffelse over det, der ikke blev, som fylder hos arrangørerne. I stedet er det glæde over, at der er en lysfest at se frem til i slutningen af januar.
”Vi savner da at levere kulturtilbud til borgerne! Derfor er Lysfesten i år måske vigtigere end nogensinde. Vi vil rigtig gerne vise alle, at bare fordi Roskilde stort set er lukket ned, så lever kulturen altså stadig,” lyder det fra Sofie Jekel.
Ud over de store lysinstallationer på Stændertorvet og i Bibliotekshaven kan man hos Kreativt hus for børn – Algade 31 opleve værket ’Skyggernes hus’. Det er skabt og udviklet af billedkunstner Maria Lau Krogh i samarbejde med 5.b fra Østervangskolen. Temaet er savn – det kan de fleste relatere til i denne tid. Værket er placeret i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
Og har man planer om at holde sig hjemme, kan man stadig være med. Med stearinlysstumper i den ene hånd og en vejledning i den anden kan man støbe sine egne lys. Det er Byens hus, som står bag den bæredygtige tanke om at give nyt liv til de udtjente stearinlys. Vejledningen til at støbe lys kan findes på www.kulturstrøg.dk
Bibliotekshaven vil i år blive oplyst af værket ’LYSEKKO’, som er skabt af kunstnergruppen Tokyo Blue. ’LYSEKKO’ kan opleves alle dage kl. 16-22 under Lysfesten. Foto: INSP Media
Kulturstrøget
Kulturstrøget er en alternativ gåtur i Roskilde bymidte, hvor du møder midtbyens otte kulturinstitutioner. Kulturstrøgsstrækningen løber parallelt med Algade fra Stændertorvet ved Roskilde Domkirke og Byens hus, gennem det smukke, gule palæ, som huser Roskilde Kunstforening og Museet for Samtidskunst. Herfra går Kulturstrøget over den brostensbelagte plads ved Roskilde Museum og videre langs den grønne sti, der fører forbi byens kreative hus for børn ved Algade 31, Roskilde Kloster og Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Lysfesten på Kulturstrøget i Roskilde
Lysfesten er fejringen af lyset i den mørke tid og et stort fælles initiativ blandt Kulturstrøgets aktører. En kulturnat, hvor Kulturstrøgets institutioner inviterer børn, unge og voksne fra Roskilde og omegn til en gåtur langs det oplyste Kulturstrøg. Hvor Lysfesten tidligere har været én stor samlende begivenhed, bliver den i 2021 pga. covid-19 spredt ud til hele ugen – fra mandag til fredag d. 25.-29. januar kl. 16-22. Lysfesten har været afholdt siden 2013.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Keld Fuhr fandt sin fritidsbeskæftigelse lige på den anden side af fjorden, på Færgegården. Her er han med til at skabe rum til udfoldelse og trækker på sine erfaringer fra et langt arbejdsliv. Foto: INSP Media
80-årige Keld Fuhr er frivillig i ROMU som formand for Færgegårdens Venner. Nu træder han ind i ROMU’s bestyrelse, hvor han vil trække på sin ledelseserfaring fra byggebranchen.
I fem år har Keld Fuhr siddet som formand for Færgegårdens Venner på Frederikssund Museum. Her har han deltaget i de frivilliges arbejde i haven og ved de mange årlige arrangementer, der trækker hundredvis af besøgende til museet i Færgegården. Næste projekt er en stor naturlegeplads.
“Jeg kan godt lide projekter, der handler om mennesker. Det er også det meget af min karriere har handlet om – at skabe rum, hvor mennesker kan udfolde sig,” siger Keld Fuhr.
Keld er født og opvokset i Århus, men tog som ung mand til København for at uddanne sig til ingeniør på Polyteknisk Læreanstalt. Efter studiet fik han arbejde på olieraffinaderiet på Stigsnæs på Sydvestsjælland, men karrieren tog ham snart til Nordsjælland, hvor sad som administrerende direktør i hele tre forskellige entreprenørfirmaer og havde ansvar for et utal af kontor- og boligbyggerier rundt om i landet.
Allerede i 1968 var Keld og hustruen Karen moden til at bygge deres egen bolig. Først i Ganløse, og senere i 1988 købte de en grund på Strandvej i Frederikssund, hvor de byggede en unik bolig, på kanten af fjorden, med udsigt til Færgegården.
“Huset på Strandvej blev bygget på baggrund af mine egne erfaringer fra byggebranchen. Det består af store elementer beton beklædt med leca, som giver huset en god akustik,” siger Keld Fuhr, om det bemærkelsesværdige hus, hvor han og Karen har boet i over 30 år.
Da Keld nåede pensionsalderen fortsatte han med bestyrelsesarbejdet, og det var først i 2015, i en alder af 75 år, at han så sig om efter en passende fritidsbeskæftigelse, hvor han samtidig kunne trække på sine erfaringer fra byggebranchen. Den fritidsbeskæftigelse fandt han lige på den anden side af fjorden, på Færgegården, hvor Karen allerede arbejdede som frivillig ved Havegruppen.
“Jeg startede derfor også som frivillig i Havegruppen, hvor der var en række store træer, der skulle fældes, opskæres og lægges til side. Der var hegn, der skulle bygges, og havemøbler, der skulle vedligeholdes til publikum,” siger Keld Fuhr, som efter et par år indtog rollen som formand for museumsforeningen ‘Færgegårdens Venner’.
“Keld er med i en ganske særlig gruppe af frivillige, der passer og plejer den smukke museumshave med farverige blomster og historiske urter. Selv under COVID-19, på trods af at museet blev lukket for publikum, og at vi indførte en række sikkerhedsforanstaltninger, blev Keld og en kreds af frivillige ved med på eget initiativ med behørig afstand at sikre haven og alle dens naturværdier. Det er bare et af mange eksempler på dedikation og trofasthed og sans for ansvarligt samarbejde,” siger ROMU’s museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard om museumsforeningens formand.
Naturlegepladsen er foreningens næste store projekt-drøm. Vi vil gerne skabe en aktiv legeplads for kommunes yngre borgere, og dem har vi mange af. Færgegården besøges nemlig både af institutioner, dagplejemødre, børnehaver og elever i museets skoletjeneste. Så vi håber at kunne give dem et sted, hvor de kan udfolde sig fysisk, og samtidig nyde museet og haven,” siger Keld Fuhr.
Frederikssund Museum, Færgegården er idag en del af museumskoncernen ROMU, og i år træder Keld Fuhr ind i koncernens bestyrelse som repræsentant for sin museumsforening.
“Jeg forventer, at vi kan drage fordel af Kelds mange år som direktør i byggebranchen og hans tidligere bestyrelsesarbejder. Han er en person, som kan læse et regnskab, varetage en organisations interesser, og ikke mindst, bidrage til at fastholde fokus på de lokale ildsjæle og den lokale historie i Frederikssund,” siger Morten Thomsen Højsgaard.
Portræt af en frivillig:
Vil du også være en del af fællesskabet?
Meld dig som frivillig ved et af ROMUs besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Fibulaen med de forgyldte rosetter har været til pynt og har kun været båret af jernalderens rigeste kvinder. Foto: ROMU
I mere end to år har ROMU’s arkæologer og konservator arbejdet med fundene fra den sensationelle udgravning i Vindinge, der skabte overskrifter i 2018. Særligt én genstand har overrasket fagfolkene – en såkaldt rosetfibel, der blev fundet i en rig kvindegrav.
I oktober 2018 løftede ROMU sløret for to opsigtsvækkende udgravninger, som museets arkæologer havde foretaget i månederne forinden. Der blev afdækket næsten 100 grave ved to forskellige gravpladser i Vindinge, og udgravningerne kom på Slots- og Kulturstyrelsens Top 10 over arkæologiske fund i årets løb.
“Gravene fortæller os en masse om jernalderens samfund, hvor nogen har været betragteligt mere velstående end andre. Vi fandt grave med store rigdomme og grave uden nogen form for gravgaver,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
De fleste grave blev afdækket i samme område. Men et stykke fra gravpladsen, tættere på bopladsen, fandt arkæologerne en lille klynge med seks grave – måske en familie. Flere af dem var meget rige. En af dem, en kvindegrav:
“Her fandt vi 22 glasperler, 36 ravperler, to lerkar og en nål, hvilket i sig selv ikke er noget særligt sammenlignet med de andre grave fra lokaliteten, men vi stødte også på noget andet og mere interessant,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
”Under udgravningen af denne grav kom der en genstand af metal til syne. Umiddelbart lignede det en større fibula, altså en form for dragtspænde, men på grund af jord på genstanden var det svært at se hvad det var. For ikke at komme til at ødelægge genstanden, blev den taget op i det man på fagsprog kalder et præparat, hvor man optager genstanden sammen med en del af den jord genstanden ligger i for at beskytte den. Derefter blev genstanden taget med ind på museet, hvor museets konservator har stået for udgravningen af præparatet.
Det var ikke nemt at se, hvor fornemt et smykke, der var tale om, da rosetfiblen oprindeligt dukkede op af jorden tilbage i 2018. Foto: ROMU
Kunsten ligger i detaljen
“Fordi jeg modtog den i præparat var det først svært at se, hvad det var,” siger konservator Unn Gelting fra ROMU.
Konservatoren gik metodisk til værks. Hun rensede forsigtigt jorden væk, så den spinkle genstand kom til syne og åbenbarede et bemærkelsesværdigt fund. Det viste sig at være en pragtfibel fra jernalderen.
“Det var en såkaldt rosetfibel. Fibulaen er fremstillet af sølv, dekoreret med rosetter, der har en kerne af bronze, som er belagt med forgyldt sølvblik. Derudover er fibulaen dekoreret med andre kunstfærdige detaljer.
Nadja Mortensen og Unn Gelting blev hurtigt enige om, at fibulaen skulle konserveres på en måde, så den en dag kunne udstilles. Derfor gik Unn i gang med at afrense og stabilisere den.
“Når jeg fjerner jorden, så fjerner jeg stabiliteten. Især bronzen er blevet svag med tiden, så jeg brugte en fin lak, som holder sammen på den og beskytter dens overflade,” siger Unn Gelting.
I alt har konservatoren brugt over 25 timer på at konservere rosetfiblen, og flere gange undervejs har hun følt historiens vingesus.
“Ved at komme så tæt på en genstand, kommer jeg også tættere på det menneske der har forarbejdet den – for over tusinde år siden. Det giver en vis ærefrygt. ” siger Unn Gelting.
ROMU’s konservator har fået stor respekt for den håndværker, der for over tusinde år siden skabte rosetfiblen. Foto: ROMU
Rigdomme fortæller om magtcentrum i Vindinge
Også arkæolog Nadja Mortensen er begejstret for fundet.
”Der blev fundet flere pragtfibler ved de to udgravninger i Vindinge, men særligt denne fibula har overrasket os fordi vi ikke var klar over at det var en pragtfibula under udgravningen. På den måde har det jo været en fantastisk god overraskelse at få her to år efter udgravningerne blev afsluttet!”
“Denne type fibula er mere pynt end praktik og vidner om en kvinde med meget høj status.,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
Sammen med de andre genstande fra Vindinge – ringe af guld, sølv og bronzeringe, lerkar, fibler og tusindvis af glasperler og ravperler – vidner rosetfiblen også om en stor velstand på stedet.
“Vindinge har bestemt haft en særlig status på Sjælland på dette tidspunkt i jernalderen og har formodentlig været en form for magtcenter i området, i tiden før Lejre tog over,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Konservator Unn Gelting ved en masse om materialer og deres nedbrydelighed, Men den viden – og med masser af fingersnilde – sikrer hun, at kulturarven kan bevares for eftertiden. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Hun er konservator og står bag kulissen, når kulturarven skal omsættes til udstillinger på ROMU’s besøgssteder. Mød Unn Gelting.
Når du træder ind i Unn Geltings værksted på Roskilde Museum, er det som at træde ud af en tidsmaskine. Du ankommer til din egen fortid, nærmere bestemt din folkeskoletid, helt konkret fysik/kemi-lokalet på din gamle skole.
Her er mikroskop, her er udsugningsrør og stinkskab, og på væggen over de lyserøde beholdere med acetone, ethanol og demineraliseret vand, hænger en vejledning til kemikalielovgivningen.
Men inden du fortaber dig i pipetter, dimsedutter og dit yngre selv, bør du dvæle ved nogle af de genstande, der ligger på det store arbejdsbord.
Gør du det, vil du opdage, at tidsmaskinen har bragt dig lidt længere tilbage, end du først antog. Den har bragt dig helt tæt på genstande, som blev skabt og brugt for flere tusinde år siden.
”Vi gemmer til evigheden”
Unn er kulturhistorisk konservator og kommer på den måde i berøring med mange forskellige materialer. Hun har forstand på deres nedbrydelighed, og hvordan man bremser den. Hun er på en mission: at sikre bevaringen af kulturarven til eftertiden:
”Jeg synes, at der er en sjov kulturhistorisk viden i materialer, især fra oldtiden, fordi det er en periode, vi ikke har nogen skriftlige kilder fra. Når man ikke har dét, er det genstandene, der fortæller vores historie. I nyere tid er genstandene mere med til at understrege eller illustrere historien. Men inden for arkæologien har vi kun mærker, pletter, huller, genstande – sporene af fortiden.”
Fra ældgamle ting til plastic
Unn, som i øvrigt også har en bachelorgrad i arkæologi, er vild med de rigtig gamle ting, og det var dem, der trak hende imod konservatorskolen. Alligevel ser hun også en kæmpe værdi i de nyere genstande, som også er blevet en del af kulturhistorien:
“Jeg har som konservator specialiseret mig i arkæologiske genstande. Men jeg synes bestemt, at både det rigtig gamle og det lidt nyere er interessant. I dag kan plastic jo også være et museumsobjekt. Margretheskålen er et godt eksempel – den er jo en dansk designkending, en stor del af vores kulturhistorie – og lavet i plastic. Disse ting skal bevares som kunst- og designobjekter – men også som genstande i kulturhistorisk forstand. Ifølge museumsloven er man som museum forpligtet til at gemme og bevare en genstand til evig tid, hvis man først har taget den ind og registreret den.”
Kreativ kemi
Unn arbejder på en såkaldt pragtfibel. Den er indleveret i det, man kalder et præparat. Det vil sige, at arkæologerne udgraver den i en jordklump, som de overleverer til Unn.
”Det er bedre, at jeg sidder med genstandene her på mit værksted under ordnede forhold. Arkæologerne står ude i vind og vejr, og her ved mit arbejdsbord kan jeg bruge mine absolut vigtigste redskaber: pincet, pensel, skalpel og – ikke mindst – mit mikroskop. På den måde sikrer vi os imod, at man kommer til at skade genstanden, når man forsøger at fjerne jord eller andet.”
Der er jo en masse kemi i dit arbejde. Men også et kreativt element. Hvor meget fylder det, synes du?
”Her i ROMU fylder det meget – fordi vi laver så mange udstillinger. Jeg er med til at vurdere, om de genstande udstillingslederne vælger, er egnede. Og så klargør jeg genstande, ligesom jeg er med til at hænge dem op og sørge for, at de er udstillet under de rette bevaringsforhold. Der er meget kreativitet i dét, fordi jeg jo skal bidrage til, at tingene kan komme til at tage sig bedst muligt ud, men at der samtidig bliver passet godt på dem.
Somme tider er det meget små sager, Unn Gelting arbejder med. Så må der mikroskop til. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Kan mærke vingesuset
Det er jo et stort ansvar, sådan at bevare til evigheden. Skælver du nogensinde på hånden?
”En gang imellem, ja. Men mest da jeg var nyuddannet, ikke helt så meget mere.”
Generelt er Unn bare dybt fascineret af, at sidde med noget, som et andet menneske har siddet med og bearbejdet – nogle gange for flere tusinde år siden:
”For et par år siden lavede arkæologerne en stor udgravning i Vindinge, hvor man fandt op imod 90 grave fra romersk jernalder. Disse grave var meget rige – fyldt med pragtsmykker, glas- og ravperler, bronze og alt muligt. Tænk, at der er et menneske, der har siddet med en genstand i sine hænder for så længe siden, og nu sidder jeg med det. Dér kan jeg godt mærke vingesuset.”
I 2019 blev der konserveret cirka 980 arkæologiske genstande i ROMU, cirka 340 af dem blev klargjort og monteret til to udstillinger.
En fornem fibel fra Vindinge er ved at få lidt fordums pragt tilbage. Foto: Martine Perregaard /ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Museumsdirektør, Morten Thomsen Højsgaard savner liv i ROMU’s ti besøgssteder, men ser også tilbage på en positiv udvikling i organisationen og glæder sig til lysere tider. Foto: ROMU, Daniel T. N. Rasmussen
Museumsorganisation med ti lukkede besøgssteder holder vejret, ændrer arbejdsformer og udskyder åbninger og arrangementer frem til påske. Men krisen har også fremkaldt taknemlighed over det, som var – og forventning om alt det, der vender tilbage, skriver museumsdirektør
Ofte er det, når man mister, at man for alvor opdager, hvad man havde. Det gælder, når et historisk pladestudie går op i røg. Når en kær går bort. Eller når rum for fælles oplevelser fra biografer over koncertsale til museer må holde ufrivilligt lukket på grund af en voldsom pandemi som nu.
Så opstår savnet, ærgrelsen, ensomheden, men også taknemligheden over alt det, der var engang.
Bedst som mange troede, at krisen med COVID-19 var ved at være fortid, viser det sig, at pandemien er værre end før. Nedlukningen af landet inklusive museer og kulturinstitutioner er officielt forlænget til 7. februar, men forventes af de fleste eksperter at skulle vare længere, måske helt frem til den påske, der i statsministerens nytårstale blev udpeget som vendepunktet.
At være museumsdirektør og gå rundt i gabende tomme udstillingslokaler, hvor der plejer at være humørfyldte skoleklasser, nysgerrige studerende, familier på udflugt, bedsteforældre med børnebørn, ja, det kalder vitterlig på stærke følelser af savn og ærgrelse.
Men situationen skaber også plads til påskønnelse af det, som var. Og som helt sikkert vender tilbage. Bare om lidt længere tid end først antaget.
Disse aktiviteter udskydes eller aflyses
For ROMU betyder myndighedernes meldinger, eksperternes forudsigelser og pandemiens fortsatte udbredelse, at museumsorganisationen nu ændrer en række planer og arbejdsgange i første halvår af 2020.
Samtlige ti besøgssteder er selvfølgelig lukkede, så længe myndighederne kræver det. Fra Færgegården ved Frederikssund over Roskilde Museum og Lützhøfts Købmandsgård i Roskilde til Tadre Mølle ved Hvalsø.
Åbningen for publikum af den store særudstilling om Roskilde Festival gennem 50 år, der skulle have fundet sted på RAGNAROCK den 5. februar er udsat og afventer myndighedernes meldinger om genåbning af samfundet.
Samtlige øvrige fysiske arrangementer, foredrag, særlige omvisninger og lignende aflyses nu helt frem til 1. april.
Genåbning af kirkeruinen Sankt Laurentius ved Stændertorvet i Roskilde flyttes foreløbig fra påske til pinse også af hensyn til sikkerheden.
Særudstillingen på Roskilde Museum om våbenmodtagelser fra 2. verdenskrig, som nu i to omgange har været ramt af nedlukninger, bliver forlænget frem til 31. maj 2021. Samtidig arbejdes på indre linjer med at klargøre et nyt og større foredragsrum, der fra sommeren og frem kan samle borgerne om nye typer af møder.
På Frederikssund Museum, Færgegården, forlænges særudstillingen ”På sporet af fortiden: Vis os dit fortidsfund” resten af året – og nye tiltag koordineres med samarbejdspartneren Danmarks Naturfredningsforening, Frederikssund.
Den store lysfest i Roskilde, som sidste år samlede 3.887 børn og voksne alene på Roskilde Museum, bliver i år uden publikum, men dog med lyskunst, der illustrerer et håb med stråler, der vil kunne ses på 10-15 kilometers sikker afstand.
Flere nye tiltag og muligheder opstår
Ligesom tab kan kalde på blandede følelser, så indebærer den fysiske nedlukning også ærgrelser – såvel som nye opgaver og muligheder. De faste, fuldtidsansatte medarbejderne på ROMU knokler videre hjemmefra med at bevare, åbne og udbrede kulturarv, digitalt og på nye måder.
Ligesom under den første bølge af pandemien, bliver den længere anden bølge nu brugt fornuftigt til nyskabelser, omstilling, forberedelser af senere udstillinger.
ROMU går nu i gang med at udvikle en digital butik for varer med kulturhistorisk betydning fra samtlige besøgssteder. Erfaringer fra første bølge, hvor RAGNAROCK fik en velbesøgt web-butik tyder på, at der er god ræson i dette.
På museumsorganisationens hjemmesider skrues igen op for mængden af artikler om kulturhistorie med et menneskeligt ansigt og genstande fra samlingerne, der bærer på overraskende pointer.
I et nyt digitalt nyhedsbrev vil ROMU formidle viden særligt om vikingetidens og jernalderens samfund med base i Gl. Lejre.
Museets ansvarlige for undervisning og læring vil også etablere digitale tiltag, som formidler tilbud og muligheder og ideer inden for undervisningsområdet til, hvordan museet kan bruges på nye måder under nedlukningen.
ROMU planlægger flere digitale foredrag og kulturhistorisk formidling, der kan streames af borgerne hjemme fra stuerne.
I forvejen driver ROMU tre andre nyhedsbreve bl.a. dedikeret til pop, rock og ungdomskultur samt fjordens kulturhistorie. Museumsorganisationen har også ti hjemmesider, flere sider på Facebook og Instagram samt kommunikation på LinkedIn.
Der er så meget under overfladen
Det skærer i hjertet, at den nære og fysiske formidling af autentiske genstande i historiske rammer desværre ikke kan finde sted i en længere periode. Nedlukningen gør det tydeligt, hvor godt det var og er, når kulturlivet fungerer og knytter mennesker sammen om oplysende og berigende oplevelser.
Samtidig har krisen også gjort det klart, hvor meget arbejde, der foregår bag facaden på museer med at håndtere fortidens skatte som en forudsætning for alt det, brugerne kan opleve. Det gælder forskning, indsamling af genstande og materialer, arkæologiske undersøgelser og udgravninger, omfattende konserveringsarbejder, minutiøs registrering, sagsbehandling og forvaltning, forberedelser af kommende udstillinger og andre større satsninger.
Alt dette og mere til fortsætter ufortrødent på ROMU – bare i form af hjemmearbejde og med virtuelle møder og gode, gamle telefonsamtaler. Intet af dette føles som før. Savn og ærgrelser fylder, men har også fået selskab af taknemlighed over det, som var, og en stor og spirende forventning om alt det, der vender tilbage.
Lad os bare, med statsministeren, sige og håbe, at det sker sådan omtrent til påske.
På godt gensyn!
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Elever fra 5.b på Østervangsskolen i Roskilde har tegnet silhuetter af øjne. Billedkunstner Maria Lau Krogh skaber ud fra elevernes tegninger værket ’Skyggernes hus’ i Kreativt hus for børn – Algade 31. Foto: Kreativt hus for børn
Det er småt med kulturtilbud for tiden. Derfor er arrangørerne bag Lysfest 2021 særligt begejstrede for, at årets Lysfest kan afholdes. Roskildes borgere kan glæde sig til et skud kultur og lys, helt uden at bryde forsamlingsforbud og afstandskrav.
Lys har den fordel, at det kan ses på afstand. I nogle tilfælde endda på meget lang afstand. Det kan man ved selvsyn opleve ved Lysfest2021, hvor arrangørerne har tænkt kreativt for at samle byen – uden at samle borgerne.
Hen over byens tage, på de klareste aftener helt fra Himmelev til Hyrdehøj, kan man opleve den ene af de to lysinstallationer, der bliver dominerende for årets fejring af lyset. ’Viften’, som værket hedder, vil lyse over Stændertorvet og byens tage alle dage fra 16-22. I samme tidsrum kan man gå en tur i Bibliotekshaven, hvor værket ’LYSEKKO’ indbyder til nysgerrighed og opdagelse.
Lysfesten, som kan trække op til 10.000 mennesker på én aften, vil i år i stedet strække sig over fem aftener, fra den 25.-29. januar.
”Nu skal man ikke alle sammen stå klar fredag aften for at tage del i Lysfesten. Det kan man gøre i løbet af de fem dage, det varer. På den måde opfordrer vi til, at man ikke samler sig i store klumper for at opleve lyset, men tager det i sit eget tempo. Og så er der jo også mulighed for at opleve det flere gange i løbet af ugen,” fortæller Sofie Jekel, der er projektleder på Lysfest2021 og til dagligt arbejder på Roskilde Bibliotek.
Savner at levere kulturtilbud
Bag Lysfesten står otte lokale kulturinstitutioner, som har det til fælles, at de det seneste år alt for ofte har haft et ’Lukket pga. corona’-skilt på døren. Og selv om pandemien tydeligt har sat sit aftryk på Lysfest2021, er det ikke skuffelse over det, der ikke blev, som fylder hos arrangørerne. I stedet er det glæde over, at der er en lysfest at se frem til i slutningen af januar.
”Vi savner da at levere kulturtilbud til borgerne! Derfor er Lysfesten i år måske vigtigere end nogensinde. Vi vil rigtig gerne vise alle, at bare fordi Roskilde stort set er lukket ned, så lever kulturen altså stadig,” lyder det fra Sofie Jekel.
Ud over de store lysinstallationer på Stændertorvet og i Bibliotekshaven kan man hos Kreativt hus for børn – Algade 31 opleve værket ’Skyggernes hus’. Det er skabt og udviklet af billedkunstner Maria Lau Krogh i samarbejde med 5.b fra Østervangskolen. Temaet er savn – det kan de fleste relatere til i denne tid. Værket er placeret i udestuen, der vender mod Roskilde Kloster.
Og har man planer om at holde sig hjemme, kan man stadig være med. Med stearinlysstumper i den ene hånd og en vejledning i den anden kan man støbe sine egne lys. Det er Byens hus, som står bag den bæredygtige tanke om at give nyt liv til de udtjente stearinlys. Vejledningen til at støbe lys kan findes på www.kulturstrøg.dk
Bibliotekshaven vil i år blive oplyst af værket ’LYSEKKO’, som er skabt af kunstnergruppen Tokyo Blue. ’LYSEKKO’ kan opleves alle dage kl. 16-22 under Lysfesten. Foto: INSP Media
Kulturstrøget
Kulturstrøget er en alternativ gåtur i Roskilde bymidte, hvor du møder midtbyens otte kulturinstitutioner. Kulturstrøgsstrækningen løber parallelt med Algade fra Stændertorvet ved Roskilde Domkirke og Byens hus, gennem det smukke, gule palæ, som huser Roskilde Kunstforening og Museet for Samtidskunst. Herfra går Kulturstrøget over den brostensbelagte plads ved Roskilde Museum og videre langs den grønne sti, der fører forbi byens kreative hus for børn ved Algade 31, Roskilde Kloster og Bibliotekshaven ved Roskilde Bibliotek.
Lysfesten på Kulturstrøget i Roskilde
Lysfesten er fejringen af lyset i den mørke tid og et stort fælles initiativ blandt Kulturstrøgets aktører. En kulturnat, hvor Kulturstrøgets institutioner inviterer børn, unge og voksne fra Roskilde og omegn til en gåtur langs det oplyste Kulturstrøg. Hvor Lysfesten tidligere har været én stor samlende begivenhed, bliver den i 2021 pga. covid-19 spredt ud til hele ugen – fra mandag til fredag d. 25.-29. januar kl. 16-22. Lysfesten har været afholdt siden 2013.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Keld Fuhr fandt sin fritidsbeskæftigelse lige på den anden side af fjorden, på Færgegården. Her er han med til at skabe rum til udfoldelse og trækker på sine erfaringer fra et langt arbejdsliv. Foto: INSP Media
80-årige Keld Fuhr er frivillig i ROMU som formand for Færgegårdens Venner. Nu træder han ind i ROMU’s bestyrelse, hvor han vil trække på sin ledelseserfaring fra byggebranchen.
I fem år har Keld Fuhr siddet som formand for Færgegårdens Venner på Frederikssund Museum. Her har han deltaget i de frivilliges arbejde i haven og ved de mange årlige arrangementer, der trækker hundredvis af besøgende til museet i Færgegården. Næste projekt er en stor naturlegeplads.
“Jeg kan godt lide projekter, der handler om mennesker. Det er også det meget af min karriere har handlet om – at skabe rum, hvor mennesker kan udfolde sig,” siger Keld Fuhr.
Keld er født og opvokset i Århus, men tog som ung mand til København for at uddanne sig til ingeniør på Polyteknisk Læreanstalt. Efter studiet fik han arbejde på olieraffinaderiet på Stigsnæs på Sydvestsjælland, men karrieren tog ham snart til Nordsjælland, hvor sad som administrerende direktør i hele tre forskellige entreprenørfirmaer og havde ansvar for et utal af kontor- og boligbyggerier rundt om i landet.
Allerede i 1968 var Keld og hustruen Karen moden til at bygge deres egen bolig. Først i Ganløse, og senere i 1988 købte de en grund på Strandvej i Frederikssund, hvor de byggede en unik bolig, på kanten af fjorden, med udsigt til Færgegården.
“Huset på Strandvej blev bygget på baggrund af mine egne erfaringer fra byggebranchen. Det består af store elementer beton beklædt med leca, som giver huset en god akustik,” siger Keld Fuhr, om det bemærkelsesværdige hus, hvor han og Karen har boet i over 30 år.
Da Keld nåede pensionsalderen fortsatte han med bestyrelsesarbejdet, og det var først i 2015, i en alder af 75 år, at han så sig om efter en passende fritidsbeskæftigelse, hvor han samtidig kunne trække på sine erfaringer fra byggebranchen. Den fritidsbeskæftigelse fandt han lige på den anden side af fjorden, på Færgegården, hvor Karen allerede arbejdede som frivillig ved Havegruppen.
“Jeg startede derfor også som frivillig i Havegruppen, hvor der var en række store træer, der skulle fældes, opskæres og lægges til side. Der var hegn, der skulle bygges, og havemøbler, der skulle vedligeholdes til publikum,” siger Keld Fuhr, som efter et par år indtog rollen som formand for museumsforeningen ‘Færgegårdens Venner’.
“Keld er med i en ganske særlig gruppe af frivillige, der passer og plejer den smukke museumshave med farverige blomster og historiske urter. Selv under COVID-19, på trods af at museet blev lukket for publikum, og at vi indførte en række sikkerhedsforanstaltninger, blev Keld og en kreds af frivillige ved med på eget initiativ med behørig afstand at sikre haven og alle dens naturværdier. Det er bare et af mange eksempler på dedikation og trofasthed og sans for ansvarligt samarbejde,” siger ROMU’s museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard om museumsforeningens formand.
Naturlegepladsen er foreningens næste store projekt-drøm. Vi vil gerne skabe en aktiv legeplads for kommunes yngre borgere, og dem har vi mange af. Færgegården besøges nemlig både af institutioner, dagplejemødre, børnehaver og elever i museets skoletjeneste. Så vi håber at kunne give dem et sted, hvor de kan udfolde sig fysisk, og samtidig nyde museet og haven,” siger Keld Fuhr.
Frederikssund Museum, Færgegården er idag en del af museumskoncernen ROMU, og i år træder Keld Fuhr ind i koncernens bestyrelse som repræsentant for sin museumsforening.
“Jeg forventer, at vi kan drage fordel af Kelds mange år som direktør i byggebranchen og hans tidligere bestyrelsesarbejder. Han er en person, som kan læse et regnskab, varetage en organisations interesser, og ikke mindst, bidrage til at fastholde fokus på de lokale ildsjæle og den lokale historie i Frederikssund,” siger Morten Thomsen Højsgaard.
Portræt af en frivillig:
Vil du også være en del af fællesskabet?
Meld dig som frivillig ved et af ROMUs besøgssteder i Frederikssund, Lejre eller Roskilde. Skriv til vores frivillighedskoordinator Isabella No’omi Fuglø på mail: isabellaf@romu.dk
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Fibulaen med de forgyldte rosetter har været til pynt og har kun været båret af jernalderens rigeste kvinder. Foto: ROMU
I mere end to år har ROMU’s arkæologer og konservator arbejdet med fundene fra den sensationelle udgravning i Vindinge, der skabte overskrifter i 2018. Særligt én genstand har overrasket fagfolkene – en såkaldt rosetfibel, der blev fundet i en rig kvindegrav.
I oktober 2018 løftede ROMU sløret for to opsigtsvækkende udgravninger, som museets arkæologer havde foretaget i månederne forinden. Der blev afdækket næsten 100 grave ved to forskellige gravpladser i Vindinge, og udgravningerne kom på Slots- og Kulturstyrelsens Top 10 over arkæologiske fund i årets løb.
“Gravene fortæller os en masse om jernalderens samfund, hvor nogen har været betragteligt mere velstående end andre. Vi fandt grave med store rigdomme og grave uden nogen form for gravgaver,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
De fleste grave blev afdækket i samme område. Men et stykke fra gravpladsen, tættere på bopladsen, fandt arkæologerne en lille klynge med seks grave – måske en familie. Flere af dem var meget rige. En af dem, en kvindegrav:
“Her fandt vi 22 glasperler, 36 ravperler, to lerkar og en nål, hvilket i sig selv ikke er noget særligt sammenlignet med de andre grave fra lokaliteten, men vi stødte også på noget andet og mere interessant,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
”Under udgravningen af denne grav kom der en genstand af metal til syne. Umiddelbart lignede det en større fibula, altså en form for dragtspænde, men på grund af jord på genstanden var det svært at se hvad det var. For ikke at komme til at ødelægge genstanden, blev den taget op i det man på fagsprog kalder et præparat, hvor man optager genstanden sammen med en del af den jord genstanden ligger i for at beskytte den. Derefter blev genstanden taget med ind på museet, hvor museets konservator har stået for udgravningen af præparatet.
Det var ikke nemt at se, hvor fornemt et smykke, der var tale om, da rosetfiblen oprindeligt dukkede op af jorden tilbage i 2018. Foto: ROMU
Kunsten ligger i detaljen
“Fordi jeg modtog den i præparat var det først svært at se, hvad det var,” siger konservator Unn Gelting fra ROMU.
Konservatoren gik metodisk til værks. Hun rensede forsigtigt jorden væk, så den spinkle genstand kom til syne og åbenbarede et bemærkelsesværdigt fund. Det viste sig at være en pragtfibel fra jernalderen.
“Det var en såkaldt rosetfibel. Fibulaen er fremstillet af sølv, dekoreret med rosetter, der har en kerne af bronze, som er belagt med forgyldt sølvblik. Derudover er fibulaen dekoreret med andre kunstfærdige detaljer.
Nadja Mortensen og Unn Gelting blev hurtigt enige om, at fibulaen skulle konserveres på en måde, så den en dag kunne udstilles. Derfor gik Unn i gang med at afrense og stabilisere den.
“Når jeg fjerner jorden, så fjerner jeg stabiliteten. Især bronzen er blevet svag med tiden, så jeg brugte en fin lak, som holder sammen på den og beskytter dens overflade,” siger Unn Gelting.
I alt har konservatoren brugt over 25 timer på at konservere rosetfiblen, og flere gange undervejs har hun følt historiens vingesus.
“Ved at komme så tæt på en genstand, kommer jeg også tættere på det menneske der har forarbejdet den – for over tusinde år siden. Det giver en vis ærefrygt. ” siger Unn Gelting.
ROMU’s konservator har fået stor respekt for den håndværker, der for over tusinde år siden skabte rosetfiblen. Foto: ROMU
Rigdomme fortæller om magtcentrum i Vindinge
Også arkæolog Nadja Mortensen er begejstret for fundet.
”Der blev fundet flere pragtfibler ved de to udgravninger i Vindinge, men særligt denne fibula har overrasket os fordi vi ikke var klar over at det var en pragtfibula under udgravningen. På den måde har det jo været en fantastisk god overraskelse at få her to år efter udgravningerne blev afsluttet!”
“Denne type fibula er mere pynt end praktik og vidner om en kvinde med meget høj status.,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
Sammen med de andre genstande fra Vindinge – ringe af guld, sølv og bronzeringe, lerkar, fibler og tusindvis af glasperler og ravperler – vidner rosetfiblen også om en stor velstand på stedet.
“Vindinge har bestemt haft en særlig status på Sjælland på dette tidspunkt i jernalderen og har formodentlig været en form for magtcenter i området, i tiden før Lejre tog over,” siger arkæolog Nadja Mortensen fra ROMU.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Konservator Unn Gelting ved en masse om materialer og deres nedbrydelighed, Men den viden – og med masser af fingersnilde – sikrer hun, at kulturarven kan bevares for eftertiden. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Hun er konservator og står bag kulissen, når kulturarven skal omsættes til udstillinger på ROMU’s besøgssteder. Mød Unn Gelting.
Når du træder ind i Unn Geltings værksted på Roskilde Museum, er det som at træde ud af en tidsmaskine. Du ankommer til din egen fortid, nærmere bestemt din folkeskoletid, helt konkret fysik/kemi-lokalet på din gamle skole.
Her er mikroskop, her er udsugningsrør og stinkskab, og på væggen over de lyserøde beholdere med acetone, ethanol og demineraliseret vand, hænger en vejledning til kemikalielovgivningen.
Men inden du fortaber dig i pipetter, dimsedutter og dit yngre selv, bør du dvæle ved nogle af de genstande, der ligger på det store arbejdsbord.
Gør du det, vil du opdage, at tidsmaskinen har bragt dig lidt længere tilbage, end du først antog. Den har bragt dig helt tæt på genstande, som blev skabt og brugt for flere tusinde år siden.
”Vi gemmer til evigheden”
Unn er kulturhistorisk konservator og kommer på den måde i berøring med mange forskellige materialer. Hun har forstand på deres nedbrydelighed, og hvordan man bremser den. Hun er på en mission: at sikre bevaringen af kulturarven til eftertiden:
”Jeg synes, at der er en sjov kulturhistorisk viden i materialer, især fra oldtiden, fordi det er en periode, vi ikke har nogen skriftlige kilder fra. Når man ikke har dét, er det genstandene, der fortæller vores historie. I nyere tid er genstandene mere med til at understrege eller illustrere historien. Men inden for arkæologien har vi kun mærker, pletter, huller, genstande – sporene af fortiden.”
Fra ældgamle ting til plastic
Unn, som i øvrigt også har en bachelorgrad i arkæologi, er vild med de rigtig gamle ting, og det var dem, der trak hende imod konservatorskolen. Alligevel ser hun også en kæmpe værdi i de nyere genstande, som også er blevet en del af kulturhistorien:
“Jeg har som konservator specialiseret mig i arkæologiske genstande. Men jeg synes bestemt, at både det rigtig gamle og det lidt nyere er interessant. I dag kan plastic jo også være et museumsobjekt. Margretheskålen er et godt eksempel – den er jo en dansk designkending, en stor del af vores kulturhistorie – og lavet i plastic. Disse ting skal bevares som kunst- og designobjekter – men også som genstande i kulturhistorisk forstand. Ifølge museumsloven er man som museum forpligtet til at gemme og bevare en genstand til evig tid, hvis man først har taget den ind og registreret den.”
Kreativ kemi
Unn arbejder på en såkaldt pragtfibel. Den er indleveret i det, man kalder et præparat. Det vil sige, at arkæologerne udgraver den i en jordklump, som de overleverer til Unn.
”Det er bedre, at jeg sidder med genstandene her på mit værksted under ordnede forhold. Arkæologerne står ude i vind og vejr, og her ved mit arbejdsbord kan jeg bruge mine absolut vigtigste redskaber: pincet, pensel, skalpel og – ikke mindst – mit mikroskop. På den måde sikrer vi os imod, at man kommer til at skade genstanden, når man forsøger at fjerne jord eller andet.”
Der er jo en masse kemi i dit arbejde. Men også et kreativt element. Hvor meget fylder det, synes du?
”Her i ROMU fylder det meget – fordi vi laver så mange udstillinger. Jeg er med til at vurdere, om de genstande udstillingslederne vælger, er egnede. Og så klargør jeg genstande, ligesom jeg er med til at hænge dem op og sørge for, at de er udstillet under de rette bevaringsforhold. Der er meget kreativitet i dét, fordi jeg jo skal bidrage til, at tingene kan komme til at tage sig bedst muligt ud, men at der samtidig bliver passet godt på dem.
Somme tider er det meget små sager, Unn Gelting arbejder med. Så må der mikroskop til. Foto: Martine Perregaard /ROMU
Kan mærke vingesuset
Det er jo et stort ansvar, sådan at bevare til evigheden. Skælver du nogensinde på hånden?
”En gang imellem, ja. Men mest da jeg var nyuddannet, ikke helt så meget mere.”
Generelt er Unn bare dybt fascineret af, at sidde med noget, som et andet menneske har siddet med og bearbejdet – nogle gange for flere tusinde år siden:
”For et par år siden lavede arkæologerne en stor udgravning i Vindinge, hvor man fandt op imod 90 grave fra romersk jernalder. Disse grave var meget rige – fyldt med pragtsmykker, glas- og ravperler, bronze og alt muligt. Tænk, at der er et menneske, der har siddet med en genstand i sine hænder for så længe siden, og nu sidder jeg med det. Dér kan jeg godt mærke vingesuset.”
I 2019 blev der konserveret cirka 980 arkæologiske genstande i ROMU, cirka 340 af dem blev klargjort og monteret til to udstillinger.
En fornem fibel fra Vindinge er ved at få lidt fordums pragt tilbage. Foto: Martine Perregaard /ROMU
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
Museumsdirektør, Morten Thomsen Højsgaard savner liv i ROMU’s ti besøgssteder, men ser også tilbage på en positiv udvikling i organisationen og glæder sig til lysere tider. Foto: ROMU, Daniel T. N. Rasmussen
Museumsorganisation med ti lukkede besøgssteder holder vejret, ændrer arbejdsformer og udskyder åbninger og arrangementer frem til påske. Men krisen har også fremkaldt taknemlighed over det, som var – og forventning om alt det, der vender tilbage, skriver museumsdirektør
Ofte er det, når man mister, at man for alvor opdager, hvad man havde. Det gælder, når et historisk pladestudie går op i røg. Når en kær går bort. Eller når rum for fælles oplevelser fra biografer over koncertsale til museer må holde ufrivilligt lukket på grund af en voldsom pandemi som nu.
Så opstår savnet, ærgrelsen, ensomheden, men også taknemligheden over alt det, der var engang.
Bedst som mange troede, at krisen med COVID-19 var ved at være fortid, viser det sig, at pandemien er værre end før. Nedlukningen af landet inklusive museer og kulturinstitutioner er officielt forlænget til 7. februar, men forventes af de fleste eksperter at skulle vare længere, måske helt frem til den påske, der i statsministerens nytårstale blev udpeget som vendepunktet.
At være museumsdirektør og gå rundt i gabende tomme udstillingslokaler, hvor der plejer at være humørfyldte skoleklasser, nysgerrige studerende, familier på udflugt, bedsteforældre med børnebørn, ja, det kalder vitterlig på stærke følelser af savn og ærgrelse.
Men situationen skaber også plads til påskønnelse af det, som var. Og som helt sikkert vender tilbage. Bare om lidt længere tid end først antaget.
Disse aktiviteter udskydes eller aflyses
For ROMU betyder myndighedernes meldinger, eksperternes forudsigelser og pandemiens fortsatte udbredelse, at museumsorganisationen nu ændrer en række planer og arbejdsgange i første halvår af 2020.
Samtlige ti besøgssteder er selvfølgelig lukkede, så længe myndighederne kræver det. Fra Færgegården ved Frederikssund over Roskilde Museum og Lützhøfts Købmandsgård i Roskilde til Tadre Mølle ved Hvalsø.
Åbningen for publikum af den store særudstilling om Roskilde Festival gennem 50 år, der skulle have fundet sted på RAGNAROCK den 5. februar er udsat og afventer myndighedernes meldinger om genåbning af samfundet.
Samtlige øvrige fysiske arrangementer, foredrag, særlige omvisninger og lignende aflyses nu helt frem til 1. april.
Genåbning af kirkeruinen Sankt Laurentius ved Stændertorvet i Roskilde flyttes foreløbig fra påske til pinse også af hensyn til sikkerheden.
Særudstillingen på Roskilde Museum om våbenmodtagelser fra 2. verdenskrig, som nu i to omgange har været ramt af nedlukninger, bliver forlænget frem til 31. maj 2021. Samtidig arbejdes på indre linjer med at klargøre et nyt og større foredragsrum, der fra sommeren og frem kan samle borgerne om nye typer af møder.
På Frederikssund Museum, Færgegården, forlænges særudstillingen ”På sporet af fortiden: Vis os dit fortidsfund” resten af året – og nye tiltag koordineres med samarbejdspartneren Danmarks Naturfredningsforening, Frederikssund.
Den store lysfest i Roskilde, som sidste år samlede 3.887 børn og voksne alene på Roskilde Museum, bliver i år uden publikum, men dog med lyskunst, der illustrerer et håb med stråler, der vil kunne ses på 10-15 kilometers sikker afstand.
Flere nye tiltag og muligheder opstår
Ligesom tab kan kalde på blandede følelser, så indebærer den fysiske nedlukning også ærgrelser – såvel som nye opgaver og muligheder. De faste, fuldtidsansatte medarbejderne på ROMU knokler videre hjemmefra med at bevare, åbne og udbrede kulturarv, digitalt og på nye måder.
Ligesom under den første bølge af pandemien, bliver den længere anden bølge nu brugt fornuftigt til nyskabelser, omstilling, forberedelser af senere udstillinger.
ROMU går nu i gang med at udvikle en digital butik for varer med kulturhistorisk betydning fra samtlige besøgssteder. Erfaringer fra første bølge, hvor RAGNAROCK fik en velbesøgt web-butik tyder på, at der er god ræson i dette.
På museumsorganisationens hjemmesider skrues igen op for mængden af artikler om kulturhistorie med et menneskeligt ansigt og genstande fra samlingerne, der bærer på overraskende pointer.
I et nyt digitalt nyhedsbrev vil ROMU formidle viden særligt om vikingetidens og jernalderens samfund med base i Gl. Lejre.
Museets ansvarlige for undervisning og læring vil også etablere digitale tiltag, som formidler tilbud og muligheder og ideer inden for undervisningsområdet til, hvordan museet kan bruges på nye måder under nedlukningen.
ROMU planlægger flere digitale foredrag og kulturhistorisk formidling, der kan streames af borgerne hjemme fra stuerne.
I forvejen driver ROMU tre andre nyhedsbreve bl.a. dedikeret til pop, rock og ungdomskultur samt fjordens kulturhistorie. Museumsorganisationen har også ti hjemmesider, flere sider på Facebook og Instagram samt kommunikation på LinkedIn.
Der er så meget under overfladen
Det skærer i hjertet, at den nære og fysiske formidling af autentiske genstande i historiske rammer desværre ikke kan finde sted i en længere periode. Nedlukningen gør det tydeligt, hvor godt det var og er, når kulturlivet fungerer og knytter mennesker sammen om oplysende og berigende oplevelser.
Samtidig har krisen også gjort det klart, hvor meget arbejde, der foregår bag facaden på museer med at håndtere fortidens skatte som en forudsætning for alt det, brugerne kan opleve. Det gælder forskning, indsamling af genstande og materialer, arkæologiske undersøgelser og udgravninger, omfattende konserveringsarbejder, minutiøs registrering, sagsbehandling og forvaltning, forberedelser af kommende udstillinger og andre større satsninger.
Alt dette og mere til fortsætter ufortrødent på ROMU – bare i form af hjemmearbejde og med virtuelle møder og gode, gamle telefonsamtaler. Intet af dette føles som før. Savn og ærgrelser fylder, men har også fået selskab af taknemlighed over det, som var, og en stor og spirende forventning om alt det, der vender tilbage.
Lad os bare, med statsministeren, sige og håbe, at det sker sådan omtrent til påske.
På godt gensyn!
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.