Ingen resultater fundet
Siden du anmodede om kunne ikke findes. Prøv at præciser din søgning, eller brug navigationen ovenfor til at lokalisere indlægget.
BEGIVENHED
20.03.2024
Branden på Lindenborg kro i 1967. Foto: Gorm Grove
I anledningen af Roskilde Brandvæsens 150 års jubilæum åbner spot-udstillingen ’Roskilde brænder!’ 18. juni i den gamle brandstation, som i dag huser Roskilde Museum.
Glæd dig til, i udstillingen og på sommerens byvandringer, at få indblik i de store by-brande, der hærgede Roskilde i byens ældste historie – og se hvordan brandvæsnet har udviklet sig fra sin oprettelse i 1874 frem til i dag.
Du kan komme tæt på brandmændenes dramatiske historie om indsatser ved store brande, som du måske selv kan huske: branden i Roskilde Domkirke i 1968 og Solum-branden i 2021. Hele sommeren er der aktiviteter for børn og nysgerrige voksne.
Grundet den store interesse for det forrige foredrag afholder vi nu endnu et foredrag, det finder sted 2. septemeber 19-21.
Her holder beredskabsdirektør Lars Robétjé foredraget ’Domkirken brænder!’ – om branden i Roskilde Domkirke i 1968. Omkring 250 mand deltog i slukningen af branden, herunder pensioneret vicebrandinspektør Ebbe Bødker. Under foredraget deler han sine personlige beretninger og minder om branden og om livet på brandstationen.
Foredraget udbydes i samarbejde med Roskilde Museumsforening.
Det finder sted den 18. juni kl. 19-21 på Roskilde Museum.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I DIN INDBAKKE
BEGIVENHED
Af Lene Steinbeck
09.03.2023
Et museum er langt fra kun udstillede genstande. Det ved museumsinspektør Jakob Caspersen, der vil gøre sit for, at den autentiske stemning fra Lützhøfts Købmandsgaard følger med ind på standen til Historiske Dage. Her kan man besøge butikken til en snak om det gode købmandskab, de historisk korrekte varer, og hvad man ellers kan vende over en købmandsdisk. Foto: Martin Harvøe Kristensen/ROMU
I marts åbner Lützhøfts Købmandsgaard for en kort bemærkning en filial i hovedstaden. Det lille Roskilde-museum er nemlig for første gang med, når festivalen Historiske Dage bliver afviklet i Øksnehallen den 18.-19. marts. Her kan historieinteresserede fra hele landet få et indblik i livet bag disken i Roskildes gamle købmandsgård for 100 år siden.
En mobil købmandsdisk, et klingende kasseapparat, bunker af bolsjer og al den stemning, der overhovedet kan opdrives. Sådan lyder pakkelisten, når Lützhøfts Købmandsgård i marts tager på et lille, udenbys weekendophold. Museet skal deltage ved Historiske Dage i København, og her kommer festivalens besøgende til at kunne opleve en fuldt udstyret købmandsbutik med historisk korrekte varer fra 1920’ernes Roskilde.
”Kommiserne står klar bag disken til at demonstrere det gamle købmandshåndværk, mens vi fortæller gode historier om varerne, butikken og livet på Købmandsgården for 100 år siden. Der er smagsprøver på snapse og likører, som var populære på den tid, og man kan købe bolsjer i håndfoldede kræmmerhuse, som bliver vejet på en gammeldags vægt og slået ind på et gammelt kasseapparat. Vi indretter vores stand, så den minder så meget som muligt om butikken hjemme i Roskilde,” fortæller Jakob Caspersen, der er museumsinspektør i den gamle købmandsgård, som er et besøgssted under museumskoncernen ROMU.
En bid af Roskildes historie
Festivalen samler over en weekend en række kulturinstitutioner, der beskæftiger sig med historie, og på fem scener afvikles hele weekenden et program med samtaler og oplæg fra blandt andet forfattere, historikere og journalister. Det er første gang, Købmandsgården deltager på festivalen. Men det er lidt en drøm, der går i opfyldelse, når museet tager en del af Roskildes historie med rundt på turné.
”Vi har den her dejlige købmandsdisk på hjul, og den vil vi gerne bruge meget mere. Det her er en oplagt mulighed for at lave en sjov og anderledes stand. Jeg tror ikke, at de andre museer på samme måde kan tage så stor en del af deres udstillingsoplevelse med på festivalen. Vi håber, det kan være med til at skabe opmærksomhed om os selv som et lille museum, men også om Roskilde, og hvad den som by har tilbyde for historiske interesserede,” siger Jakob Carstensen.
Museet i Ringstedgade holder lukket den 17. og 18. marts for at gøre klar og lave pop up-butik i København. Kan man ikke undvære sine bolsjer og sin likør, er der råd for det: Tag en tur på Historiske Dage og oplev en lille bid af Roskildes historie i helt nye rammer.
Det er Folkeuniversitetet i Aarhus, Emdrup og Herning, der står bag Historiske Dage. Festivalen afvikles i Øksnehallen den 18.-19. marts. Man kan se programmet og købe billet på www.historiskedage.dk
BEGIVENHED
26.05.2023
Et historisk teaterstykke udspiller sig på gårdspladsen et par gange i løbet af dagen, når Gl. Kongsgård fejrer begyndelsen på en ny sæson. Foto: ROMU
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
Gamle håndværk får et særligt fokus ved årets åbning. Her kan gæsterne opleve boder med salg af håndværksvarer og demonstration af b.la. plantefarvning, pilefletning, hørproduktion, båndvævning og produktion af strådyr.
”Der vil også være mulighed for at prøve kræfter med at slå med le og støbe sit eget lys. Så børnene kan få sig en sjov dag med gamle lege, og alle kan prøve lykken i en omgang hønsebingo. Det plejer at være ganske underholdende!” fortæller Maja Kvamm, der arbejder på Lejre Museum.
Gl. Kongsgaard er en fæstegård fra 1700-tallet, der ligger i hjertet af Gl. Lejre. Gårdens frivillige havehold, der hele sommeren holder gården åben med salg af kaffe og kage, vil vise rundt i den gamle gård med de smukke møbler og fortælle om den historiske have, som står med originale planter fra 1800-tallet. Hele dagen akkompagneres af lystig spillemandsmusik og et par gange vil et historisk teaterstykke udspille sig på gårdspladsen.
Lejre Museumsforening står for salg af sandwich, mens Gl. Kongsgårds frivillige sælger lækre kager og kaffe med på-tår.
Tag en dag ud af kalenderen og kom til en hyggelig sommerdag i Gl. Lejre.
”Vi glæder os alle sammen til at tage imod nye som gamle gæster til årets hyggelige sæsonåbning, og vi håber at gæsterne har lyst til at komme igen henover sommeren”, fortæller Else Kristiansen og Vivian Møller, der begge er medlemmer af det frivillige havehold.
Gl. Kongsgaard holder i sommersæsonen åbent torsdage og søndage kl. 13-16 i juni, juli og august med gratis adgang til det smukke stuehus og salg af kaffe og kage.
Tid, pris og sted
4. juni 2023, kl. 11:00-16:00
Gratis
Gl. Kongsgård, Orehøjvej 12, 4320 Lejre
OBS. Vær opmærksom på, at renoveringen af broen over Holbækmotorvejen (dvs. på Orehøjvej ved Gevninge) kan have betydning for din rute til Gl. Kongsgaard.
Vild med sagnkonger, vikinger og jernalderarkæologi? Skal du være med til at få Lejre tilbage i danmarkshistorien?
Så skal du tilmelde dig Lejre Museums nyhedsbrev, hvor du månedligt vil modtage artikler, nyheder og spændende historier.
maj 26, 2023 | Artikel, Begivenhed, Gl. Kongsgaard, Nyheder
Sommeren begynder med en festlig og historisk sæsonåbning på Gl. Kongsgaard. Søndag den 4. juni fra 11-16 vil gården være fyldt med aktiviteter, håndværk, godt til ganen og hyggeligt samvær.
maj 25, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
På Grundlovsdag den 5. juni inviterer Roskilde Museum til hyggeligt samvær og fællessang, hvor vi med historiefortællinger og nærværet til Roskilde by omfavner grundloven gennem tale fra ROMUs direktør Morten Thomsen Højsgaard og musik akkompagneret af Line Rosenlund.
maj 4, 2023 | Artikel, Begivenhed, Det sker
Ved du, hvor Harald Hildetand eftersigende er begravet? Eller kender du historien om gudinden Nerthus i Herthadalen? Lejreområdets naturskønne landskab er sprængfyldt med fascinerende historier – og hele sommeren kan du høre nogen af dem, når Lejre Museum i samarbejde med Lejre Museumsforening, Lejre Historiske forening og lokale lodsejere inviterer på gratis historiske vandreture i lejreområdet.
BEGIVENHED
Sådan håndterer ROMU anden bølge
Af Morten Thomsen Højsgaard
Vores altid hjælpsomme front-desk personale, står klar med håndsprit og info om forholdsregler, så du trygt og sikkert kan nyde dit besøg på vores besøgssteder. Foto: ROMU
Statsministeren har i fredags nok engang holdt et afgørende pressemøde om COVID-19. Flere forhold i Danmark kommer nu igen til at ændre sig med mere hjemmearbejde, skærpede krav til sikkerhed, mindre natteliv og færre sociale interaktioner i privatlivet.
Men for gæsterne på de mange historiske besøgssteder under ROMU i Roskilde, Frederikssund og Lejre kommuner vil der kun være ganske få forskelle at bemærke. For ROMU har allerede forberedt sig på og tilpasset sig en situation med ekstra sikkerhed for publikum.
Åbne udstillinger med god plads
Alle besøgssteder har åbent som hidtil, og der er håndsprit ved alle indgange, afskærmningsglas ved kasserne, skiltning om afstand og tydelige regler om det maksimale antal gæster sted for sted og rum for rum.
Heldigvis er der god plads i udstillingerne. ROMU har over 10.000 kvadratmeter museumsarealer fordelt på en halv snes lokaliteter. Så selv ikke under de allerstørste dage med rekord mange gæster i sommer, nåede vi op til grænserne. Det er fortsat trygt og sikkert at gå på museum og få sig en stor kulturhistorisk oplevelse.
Tilmelding ved særlige arrangementer
Når der holdes særskilte arrangementer, foredrag, historiske vandringer, rundvisninger eller omvisninger er reglerne dog skærpet. Der er altid tilmelding, også ved gratis arrangementer. Tilmelding foregår online som regel via tjenesten billetto.dk.
ROMU afholder ingen arrangementer på over 50 deltagere på én gang. De store events, som var tilrettelagt med henblik på flere deltagere såsom julemarked på Tadre Mølle, er allerede aflyst for indeværende år.
Andre arrangementer, som var eller er tæt på grænsen, aflyses eller udskydes også. Det gælder for eksempel generalforsamlingen i Roskilde Museumsforening sidst i september. Og det drejer sig om et socialt arrangement i forbindelse med kåring af vindere af en foto-konkurrence i Frederikssund.
På det store museum RAGNAROCK og ved udendørs vandringer melder ROMU af hensyn til sikkerheden nu udsolgt, når maksimalt 20 deltagere har meldt sig til. På alle øvrige omvisninger eller rundvisninger stopper vi tilmeldingerne, når vi når op på 10.
Ved skoleforløb følger vi hele tiden reglerne, der meldes ud centralt. Alle skoler melder sig til på forhånd via booking@romu.dk, så vi hele tiden ved, hvor mange der er hvor og hvornår på museerne. På den måde er vi helt sikre på, at alle afstandskrav kan overholdes.
De ansatte passer på Danmark
På et museum foregår der imidlertid mange andre aktiviteter end dem, publikum kan se under et besøg. Der forskes. Der arbejdes med indsamling af historiske genstande. Der foretages arkæologiske udgravninger og beretningsskrivelser. Der arbejdes med bevaring og registrering. Der håndteres opgaver med forvaltning. Der kommunikeres digitalt til mennesker over hele landet. Der er en væsentlig administration. Atter andre ansatte er i fuld gang med kreativt og velfunderet at forberede kommende udstillinger.
Og det meste af alt dette arbejde uden for publikums direkte bevågenhed flytter ROMU i tråd med statsministerens anbefalinger nu så vidt muligt hjem hos de ansatte selv. Vi har prøvet det før, i foråret, og det gik efter omstændighederne godt. Kollegerne udviste en formidabel moral. Nu gør vi det igen. For at passe på Danmark og hinanden, hver for sig.
Væsentlig opgave med mening
Kulturhistorien, som museerne varetager, er præcis lige så vigtig i dag, som den var i fredags. Under kriser er det endnu vigtigere at kende sin historie og at vide, hvordan andre har gjort i tilsvarende situationer.
Selv under pandemier har vi alle som mennesker brug for oplevelser og indhold i tilværelsen. Alt det tilbyder museerne fortsat på en sikker måde til borgerne.
Og så bidrager vi derudover ved at ændre på vores egne arbejdsformer til at holde samfundet på rette spor og smittetallene nede.
Det giver mening.
Læs flere artikler her.
BEGIVENHED
Det er oplagt at se en kobling mellem ændringerne i vores forfædres DNA og dannelsen af den tidlige kongemagt, vurderer arkæolog Ole Kastholm. For kongemagten kendetegnes formentlig ved at omgive sig med fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra. Foto: ROMU
15 skeletter fra området omkring Roskilde er med til at kaste nyt lys over vikingerne i et stort, internationalt dna-studie. ROMU-arkæologen Ole Kastholm ser spændende muligheder for at undersøge, om de nye resultater kan kobles sammen med den spæde begyndelse på kongemagten i Danmark.
Da Københavns Universitet for nyligt kunne offentliggøre et studie, der kortlægger vikingernes genetiske baggrund, var det også med et sjællandsk islæt. I alt 15 individer fra vikingetidsgravpladser ved Lejre, Gerdrup, Trekroner og Tollemosegaard har leveret dna-prøver til studiet, som ROMU-arkæologen Ole Kastholm sammen med en lang række andre forskere har bidrage til.
Materialet fra Roskilde-området har, sammen med dna fra mere end 400 andre forhistoriske individer fra Nordeuropa, gjort det muligt at undersøge befolkningernes genetiske sammensætning i vikingetiden.
– Noget af det vi vidste i forvejen fra arkæologiske og historiske kilder, men som nu bliver yderligere belyst af de genetiske spor, er karakteren af vikingetidens ekspansion. At mennesker fra det danske område tog mod England, at dem fra Sverige tog østpå, og dem fra Norge tog mod Irland, Island og Grønland, fortæller Ole Kastholm.
Til gengæld er det et opgør med myten om vikingen som den lyshårede, blåøjede kæmpe. Det er nemlig ikke slet givet, at den viking, der er begravet i Lejre, stammer fra Lejre. Eller sågar fra Skandinavien.
– Det lader til, at den blonde hårfarve har været i stærk konkurrence med de mørkere farver. Det skyldes, at der i vikingetidens Skandinavien var en betydelig tilstedeværelse af dna – altså mennesker – der kom sydfra og østfra, fortæller Ole Kastholm.
Arkæologiske fund af bl.a. flere store kongehaller har allerede afdækket en tidlig kongemagt i Lejre-området. Ny international DNA-forskning kan måske lægge nye perspektiver til den viden. Foto: ROMU, 2009.
Fremmede gener og gryende kongemagt
Studiet har givet ROMU-arkæologen Ole Kastholm lyst til at vide mere om, hvornår den genetiske diversitet mere præcist begyndte at sprede sig i Skandinavien – og hvad den har haft af betydning.
Det er nemlig i tiden lige før vikingetiden (ca. 750-1050 e.Kr.), i den germanske jernalder, at den begyndende danske kongemagt grundlægges, som vi ser den i kongesædet i Lejre. Og det nye studie indikerer, at den genetiske diversitet i visse områder også opstår omkring dette tidspunkt.
– Dette er et aspekt, som kunne være utrolig spændende at få belyst yderligere: Hvornår begynder dna’et mere præcist at ændre sig i Skandinavien? Det er nemlig oplagt at se en kobling mellem dette og den tidlige kongemagt, som formentlig kendetegnes ved at omgive sig med ”fremmede” og ”eksotiske” elementer, fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra.
Studiet om ”vikingernes” genetiske sammensætning har været ledet af Center for Geogenetik ved Københavns Universitet. Det er publiceret i tidsskriftet ”Nature”.
Museumsorganisationen ROMU blev etableret i 2015 og udgøres i dag af besøgsstederne Roskilde Museum, Frederikssund Museum Færgegården, Lejre Museum, RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, Lützhøfts Købmandsgård, Håndværksmuseet, Sankt Laurentius, Gl. Kongsgård, Tadre Mølle og Domkirkemuseet.
BEGIVENHED
Gasolin’ drømte allerede fra bandets spæde begyndelse, om at indtage USA med storm. Men selvom de forsøgte ad flere omgange, lykkedes det desværre aldrig. Hvorfor var det så svært for dem, og står nutidige kunstnere mon overfor samme udfordringer i dag? RAGNAROCK inviterer til en Rabalder Talk om at turde satse alt for den store berømmelse. Det sker under overskriften “The American Dane” den 7. oktober 2020 klokken 19.
“We were raised on Presley and new blue jeans, on Coca-Cola and American dreams. And that’s why we’re here today”, skråler Kim Larsen, på Gasolin’s hit “It’s all the same to an American Dane” fra 1976. Samme år drog bandet på turne i USA, med store ambitioner om at tage Amerika med storm. Men desværre gik det ikke, som de håbede på. Det amerikanske publikum var ikke imponeret, til gengæld var det danske publikum lykkelige over at have Gasolin’ hjemme i Danmark igen.
”Ingen havde på det tidspunkt gjort det Gasolin’ gjorde”, fortæller aftenens ene paneldeltager producer og musikekspert Henrik Milling. ”De satsede alt og gjorde det bare, hvilket på det tidspunkt var noget af det mest udanske, man overhovedet kunne gøre. De turde satse alt, selvom Danmark på det tidspunkt virkelig var et provinsland i Europa”.
Musikscenen fra 70’erne til i dag
Gasolin’s mislykkede USA-eventyr er stadig i dag værd at se nærmere på, vurderer Milling: ”Vi kan lære så meget af Gasolin’. De lavede de største brølere og tog alle slagene, så nutidige unge kunstnere ikke behøver at gøre det – derfor er arrangementet super relevant i dag”.
Aftenens anden deltager er sanger og sangskriver Mattias Kolstrup, der bl.a. vil fortælle om sine erfaringer med musikbranchen fra sin tid som forsanger i rockgruppen Dúné. RAGNAROCKS museumsinspektør Rasmus Rosenørn holder styr på trådene og styrer slagets gang under arrangementet.
Arrangementet bliver krydret af lækker livemusik leveret af Mattias Kolstrup.
Rabalder Talks
Arrangementet er det andet i serien Rabalder Talks, hvor et emne fra udstillingen ”Så kom med mig! – Gasolin’ 1969-78”, bliver udfoldet gennem debat, musik og gode historier. I bedste talkshow-stil leverer veloplagte gæster nye perspektiver og fængende fortællinger om Danmarks største rockband: Gasolin’.
Tid, pris, sted:
Pris: 170 kr.
Billetter kan købes på billetto.dk
RAGNAROCK, Rabalderstræde 16, 4000 Roskilde.
OBS: UDSTILLINGEN ER LUKKET UNDER ARRANGEMENTET.
Grundet Covid-19 vil der ikke være frit pladsvalg.
Gå på opdagelse i ROMUs kalender her.
BEGIVENHED
Erik Kristensen og Chresten Jensen. Fotografiet er taget efter krigens afslutning.
Erik var en viljestærk og modig modstandsmand, der ikke lod sig skræmme. Men modstandskampen satte sine spor og fik Erik til at flytte til det nordlige Sverige efter krigen. Langtidsvirkningerne af krigen prægede ikke kun ham, men også hans datter, den svenske kunstner Anna Kristensen. I den aktuelle udstilling på Roskilde Museum forsøger hun at forstå og belyse sin fars modstandskamp og hans efterfølgende modstand mod alt, hvad der havde med krig at gøre.
I oktober måned 1956 modtager Erik Kristensen et brev fra Oberst C.F. Løkkegaard. Et brev af stor betydning. Det er en anerkendelse af Eriks aktive deltagelse i modstandsbevægelsen. Men det er mere end det. For brevet er også Eriks nøgle til at holde sig fri af svensk militærtjeneste, og set i lyset af, hvad vi ellers ved om Erik, må det have været en stor lettelse for ham.
Brevet kommer samme år, som datteren Anna kommer til verden i hjemmet i det nordlige Sverige, hvor Erik havde bosat sig sammen med sin kone. Erik havde forladt Danmark efter krigen i 1946, hvor han som aktiv modstandsmand havde samlet og var leder af modstandsgruppen Ostedgruppen fra 1943 til krigens afslutning. Som modstandsmand deltog Erik både i sabotage, tog imod våbenforsendelser fra England og beskæftigede sig med den illegale presse Frit Danmark. Frit Danmark var en vigtig illegal organisation og et tidsskrift, som i krigsårene var præget af venstreintellektuelle, og som Erik fortsat abonnerede på op gennem 50’erne.
Sabotage på Roskilde Station
Erik voksede op i Osted som søn af byens skolelærer og var som engageret i modstandsbevægelsen kendt under navnet Osted-Erik – en mand, der havde en stærk vilje og ikke var så let at skræmme. Han har selv fortalt om en gang, hvor han deltog i et sabotageforsøg mod et tysk troppetransporttog med tyske soldater på Roskilde Station. Erik og et par andre modstandsfolk havde fået ordre til at standse toget med alle midler. De gik ind på stationen med 25 kilo sprængstof i en sæk, kravlende ind unde togvognene, der stod tomme, og bandt sprængstoffet, som var forsynet med sprængblyanter, fast på vognens aksler. De tyske vagter gik på perronen uden at opdage noget. Desværre mislykkedes aktionen, da sprængstoffet faldt af under rangering – og tyskerne opdagede sabotageforsøget – men fik ikke fat i modstandsfolkene.
Der blev ikke udgydt meget blod i forbindelse med sabotager, da modstandsfolkene gjorde sig anstrengelser for at undgå at skade tysk personel fysisk, ligesom der blev taget betydelige hensyn for at undgå skader på civile danskere. Men det ændrede ikke ved, at sabotagen både for de involverede modstandsfolk og den danske befolkning i øvrigt var ekstremt grænseoverskridende, psykisk belastende og både fysisk og politisk farlig.
Tavs, kærlig og præget af minderne
Minderne fra de grænseoverskridende oplevelser under krigen havde Erik med sig, og han var som mange andre modstandsfolk præget af den frygt for stikkeri, forhør og tortur, som fulgte med modstandskampen. Hvorvidt han var stolt eller ej af sin indsats under krigen, er svært at svare på – men han valgte som sin kammerat Chresten, at forlade Danmark efter krigen. Chresten, der sidder på fotografiet ved siden af Erik, var også fra Osted, og han flyttede til Canada, hvor han levede resten af sit liv. Erik levede sit liv i Sverige – og det som for Eriks datter Anna var hendes barndomshjem, var for Erik også et tilflugtssted.
Erik Kristensen modtog i 1956 et vigtigt brev fra Oberst C.F. Løkkegaard
Anna oplevede, at hendes far var en kærlig, men tavs mand. Samtidig oplevede hun, at han havde en total uvilje mod efter krigen nogensinde igen at skulle beskæftige sig med noget, som havde med krig at gøre.
Og netop derfor var den fritagelse fra svensk militærtjeneste, som fulgte med brevet fra Løkkegaard nok af mindst lige så stor betydning som anerkendelsen af hans modstandsarbejde.
Udstillingen ”Grethe – en våbenmodtagelse” kan opleves på Roskilde Museum frem til og med den 23. december.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen “Grethe – en våbenmodtagelse”, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
Læs de øvrige portrætter i serien her.
Se åbningstider og entrépris på Roskilde Museum.
BEGIVENHED
DN’s affaldsindsamling er national og mange tusinde mennesker hjælper hvert år til. Foto: Danmarks Naturfredningsforening.
Lørdag den 19. september rydder Frederikssund Museum, Færgegården og Danmarks Naturfredningsforening op i naturen omkring museet og ved fjorden. Arrangementet er en del af den årlige, landsdækkende affaldsindsamling, og du kan være med.
Naturen omkring Frederikssund Museum, Færgegården er helt fantastisk smuk og oplevelsesrig. Men sommetider skæmmes naturen af dåser og plastik i skoven, langs vejkanten og ved vandet. Frederikssund Museum, Færgegården har derfor valgt at være med i Danmarks Naturfredningsforenings landsdækkende affaldsindsamling lørdag den 19. september.
Museumsinspektør på Frederikssund Museum, Færgegården Line Jandoria Jørgensen glæder sig over at kunne være en del af initiativet:
”Det er oplagt, at Frederikssund museum, Færgegården støtter DN’s landsdækkende affaldsindsamling. Et af fokuspunkterne for museets formidling er nemlig samspillet mellem menneske og natur ved fjorden. Før som nu lever vi i, med og af naturen. Vores liv bliver formet af den, og vi former den. Her har vi muligheden for meget konkret og aktivt at påvirke den på en positiv måde.”
Museet står klar med kaffe, vejledning og affaldssække klokken 10.00.
Indsamlingen foregår indtil klokken 12.00, hvor du nemt og hurtigt kan aflevere din fyldte sæk til museet igen. Tilmelding er ikke nødvendig, men medbring gerne et par arbejdshandsker.
TID, STED OG PRIS
19. september klokken 10.00 – 12.00.
Det er gratis at deltage i arrangementet, og det kræver ingen tilmelding – men medbring gerne dine egne arbejdshandsker, da museet på grund af Sunhedsstyrelsens retningslinjer ikke uddeler handsker.
Frederikssund Museum, Færgegården, Færgelundsvej 1, 3630 Jægerspris.
Gå på opdagelse på Frederikssund Museum, Færgegården her.
Eller se flere arrangementer i ROMUs kalender her.
BEGIVENHED
19.06.2023
Over fire søndage i juli inviterer Tadre Mølle børn og deres familier til spændende aktiviteter. Kreative naturkunstværker udformes, naturen skal udforskes og brød skal bages i den gamle stenovn.
Sommer og søndag er i hvert fald på plads. Om der også kommer sol til de, der finder vej til Tadre Mølles alsidige og hyggelige ferieaktiviteter, må tiden vise. Men næsten uanset vejret bliver der gode muligheder for at få sig en feriesøndag fyldt med fælles oplevelser på tværs af generationer ved den kulturhistoriske perle i Elverdamsdalen.
Kreativt naturværksted
På det kreative naturværksted på Tadre Mølle skal børn og deres familier slippe deres indre kunstner løs og lave flotte kunstværker af de naturmaterialer, der findes rundt om møllen.
”Kyndige krea-vejledere vil hjælpe de besøgende med at skabe smukke kreationer af naturens materialer. Kun fantasien sætter grænser, når de besøgende gennem denne kreative aktivitet kommer tæt på naturen og skaber hyggeligt samvær,” siger museumsmedarbejder Maja Kvamm.
Det kreative naturværksted finder sted den 2. juli fra klokken 12:00-15:00.
Naturdage
Hele familien er inviteret, når Tadre Mølle holder naturdag i den smukke Elverdamsdal. Kyndige naturvejleder fra Nationalpark Skjoldungernes Land vil udstyre børn og deres familier med grej til at gå på opdagelse i naturens liv omkring den gamle vandmølle.
”Den kulturhistoriske perle Tadre Mølle ligger omgivet af smuk natur i Elverdamsdalen, og denne dag er der ekstra mulighed for at komme helt tæt på det krible- krablende liv, der findes ved møllen,” siger Maja Kvamm.
Naturdage på Tadre Mølle finder sted søndag den 16. juli og 23. juli fra klokken 11:00-14:00.
Bagedag
Den, der kommer først til mølle, får først malet melet. Korn skal kværnes til mel, og brød skal bages i Tadre Mølles gamle stenovn, når der inviteres til bagedag for hele familien.
”Oplev naturens kræfter, når den gamle vandmølle forvandler korn til mel. Få hænderne i dejen og mærk de gamle traditioner på egen krop. Der vil være forskellige aktiviteter på dagen, så alle familiens medlemmer kan sætte sanserne i brug,” siger Maja Kvamm.
Bagedagen på Tadre Mølle finder sted søndag den 20. juli fra kl. 12:00-16:00.
Billetter til alle arrangementer kan købes i Møllecafeen. Børn er gratis.
MERE INDHOLD FRA TADRE MØLLE
jun 6, 2023
Søndag den 25. juni inviterer ROMU i samarbejde med Tadre Mølles Venner til en herlig markedsdag på den gamle møllegård. Kom og vær med, når den danske sommer står i pragt, og nyd den dejlige sommerstemning i Elverdamsdalen.
jun 5, 2023
Alle er velkomne når DSI Tadre Mølle og Nationalpark Skjoldungernes Land i samarbejde med ROMU lørdag den 10. juni inviterer til genåbning af Danmarks eneste åbne kildekalksbrud og til indvielse af en ny kildekalksrute ude på Tadre Mølles enge.
nov 23, 2022
Alt er ved det gode gamle, når Tadre Mølles Venner sammen med museumsorganisationen ROMU igen i år inviterer til julemarked ved den historiske og smukke vandmølle søndag den 4. december klokken 10-16.
BEGIVENHED
Sådan håndterer ROMU anden bølge
Af Morten Thomsen Højsgaard
Vores altid hjælpsomme front-desk personale, står klar med håndsprit og info om forholdsregler, så du trygt og sikkert kan nyde dit besøg på vores besøgssteder. Foto: ROMU
Statsministeren har i fredags nok engang holdt et afgørende pressemøde om COVID-19. Flere forhold i Danmark kommer nu igen til at ændre sig med mere hjemmearbejde, skærpede krav til sikkerhed, mindre natteliv og færre sociale interaktioner i privatlivet.
Men for gæsterne på de mange historiske besøgssteder under ROMU i Roskilde, Frederikssund og Lejre kommuner vil der kun være ganske få forskelle at bemærke. For ROMU har allerede forberedt sig på og tilpasset sig en situation med ekstra sikkerhed for publikum.
Åbne udstillinger med god plads
Alle besøgssteder har åbent som hidtil, og der er håndsprit ved alle indgange, afskærmningsglas ved kasserne, skiltning om afstand og tydelige regler om det maksimale antal gæster sted for sted og rum for rum.
Heldigvis er der god plads i udstillingerne. ROMU har over 10.000 kvadratmeter museumsarealer fordelt på en halv snes lokaliteter. Så selv ikke under de allerstørste dage med rekord mange gæster i sommer, nåede vi op til grænserne. Det er fortsat trygt og sikkert at gå på museum og få sig en stor kulturhistorisk oplevelse.
Tilmelding ved særlige arrangementer
Når der holdes særskilte arrangementer, foredrag, historiske vandringer, rundvisninger eller omvisninger er reglerne dog skærpet. Der er altid tilmelding, også ved gratis arrangementer. Tilmelding foregår online som regel via tjenesten billetto.dk.
ROMU afholder ingen arrangementer på over 50 deltagere på én gang. De store events, som var tilrettelagt med henblik på flere deltagere såsom julemarked på Tadre Mølle, er allerede aflyst for indeværende år.
Andre arrangementer, som var eller er tæt på grænsen, aflyses eller udskydes også. Det gælder for eksempel generalforsamlingen i Roskilde Museumsforening sidst i september. Og det drejer sig om et socialt arrangement i forbindelse med kåring af vindere af en foto-konkurrence i Frederikssund.
På det store museum RAGNAROCK og ved udendørs vandringer melder ROMU af hensyn til sikkerheden nu udsolgt, når maksimalt 20 deltagere har meldt sig til. På alle øvrige omvisninger eller rundvisninger stopper vi tilmeldingerne, når vi når op på 10.
Ved skoleforløb følger vi hele tiden reglerne, der meldes ud centralt. Alle skoler melder sig til på forhånd via booking@romu.dk, så vi hele tiden ved, hvor mange der er hvor og hvornår på museerne. På den måde er vi helt sikre på, at alle afstandskrav kan overholdes.
De ansatte passer på Danmark
På et museum foregår der imidlertid mange andre aktiviteter end dem, publikum kan se under et besøg. Der forskes. Der arbejdes med indsamling af historiske genstande. Der foretages arkæologiske udgravninger og beretningsskrivelser. Der arbejdes med bevaring og registrering. Der håndteres opgaver med forvaltning. Der kommunikeres digitalt til mennesker over hele landet. Der er en væsentlig administration. Atter andre ansatte er i fuld gang med kreativt og velfunderet at forberede kommende udstillinger.
Og det meste af alt dette arbejde uden for publikums direkte bevågenhed flytter ROMU i tråd med statsministerens anbefalinger nu så vidt muligt hjem hos de ansatte selv. Vi har prøvet det før, i foråret, og det gik efter omstændighederne godt. Kollegerne udviste en formidabel moral. Nu gør vi det igen. For at passe på Danmark og hinanden, hver for sig.
Væsentlig opgave med mening
Kulturhistorien, som museerne varetager, er præcis lige så vigtig i dag, som den var i fredags. Under kriser er det endnu vigtigere at kende sin historie og at vide, hvordan andre har gjort i tilsvarende situationer.
Selv under pandemier har vi alle som mennesker brug for oplevelser og indhold i tilværelsen. Alt det tilbyder museerne fortsat på en sikker måde til borgerne.
Og så bidrager vi derudover ved at ændre på vores egne arbejdsformer til at holde samfundet på rette spor og smittetallene nede.
Det giver mening.
Læs flere artikler her.
BEGIVENHED
Det er oplagt at se en kobling mellem ændringerne i vores forfædres DNA og dannelsen af den tidlige kongemagt, vurderer arkæolog Ole Kastholm. For kongemagten kendetegnes formentlig ved at omgive sig med fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra. Foto: ROMU
15 skeletter fra området omkring Roskilde er med til at kaste nyt lys over vikingerne i et stort, internationalt dna-studie. ROMU-arkæologen Ole Kastholm ser spændende muligheder for at undersøge, om de nye resultater kan kobles sammen med den spæde begyndelse på kongemagten i Danmark.
Da Københavns Universitet for nyligt kunne offentliggøre et studie, der kortlægger vikingernes genetiske baggrund, var det også med et sjællandsk islæt. I alt 15 individer fra vikingetidsgravpladser ved Lejre, Gerdrup, Trekroner og Tollemosegaard har leveret dna-prøver til studiet, som ROMU-arkæologen Ole Kastholm sammen med en lang række andre forskere har bidrage til.
Materialet fra Roskilde-området har, sammen med dna fra mere end 400 andre forhistoriske individer fra Nordeuropa, gjort det muligt at undersøge befolkningernes genetiske sammensætning i vikingetiden.
– Noget af det vi vidste i forvejen fra arkæologiske og historiske kilder, men som nu bliver yderligere belyst af de genetiske spor, er karakteren af vikingetidens ekspansion. At mennesker fra det danske område tog mod England, at dem fra Sverige tog østpå, og dem fra Norge tog mod Irland, Island og Grønland, fortæller Ole Kastholm.
Til gengæld er det et opgør med myten om vikingen som den lyshårede, blåøjede kæmpe. Det er nemlig ikke slet givet, at den viking, der er begravet i Lejre, stammer fra Lejre. Eller sågar fra Skandinavien.
– Det lader til, at den blonde hårfarve har været i stærk konkurrence med de mørkere farver. Det skyldes, at der i vikingetidens Skandinavien var en betydelig tilstedeværelse af dna – altså mennesker – der kom sydfra og østfra, fortæller Ole Kastholm.
Arkæologiske fund af bl.a. flere store kongehaller har allerede afdækket en tidlig kongemagt i Lejre-området. Ny international DNA-forskning kan måske lægge nye perspektiver til den viden. Foto: ROMU, 2009.
Fremmede gener og gryende kongemagt
Studiet har givet ROMU-arkæologen Ole Kastholm lyst til at vide mere om, hvornår den genetiske diversitet mere præcist begyndte at sprede sig i Skandinavien – og hvad den har haft af betydning.
Det er nemlig i tiden lige før vikingetiden (ca. 750-1050 e.Kr.), i den germanske jernalder, at den begyndende danske kongemagt grundlægges, som vi ser den i kongesædet i Lejre. Og det nye studie indikerer, at den genetiske diversitet i visse områder også opstår omkring dette tidspunkt.
– Dette er et aspekt, som kunne være utrolig spændende at få belyst yderligere: Hvornår begynder dna’et mere præcist at ændre sig i Skandinavien? Det er nemlig oplagt at se en kobling mellem dette og den tidlige kongemagt, som formentlig kendetegnes ved at omgive sig med ”fremmede” og ”eksotiske” elementer, fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra.
Studiet om ”vikingernes” genetiske sammensætning har været ledet af Center for Geogenetik ved Københavns Universitet. Det er publiceret i tidsskriftet ”Nature”.
Museumsorganisationen ROMU blev etableret i 2015 og udgøres i dag af besøgsstederne Roskilde Museum, Frederikssund Museum Færgegården, Lejre Museum, RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, Lützhøfts Købmandsgård, Håndværksmuseet, Sankt Laurentius, Gl. Kongsgård, Tadre Mølle og Domkirkemuseet.
BEGIVENHED
Gasolin’ drømte allerede fra bandets spæde begyndelse, om at indtage USA med storm. Men selvom de forsøgte ad flere omgange, lykkedes det desværre aldrig. Hvorfor var det så svært for dem, og står nutidige kunstnere mon overfor samme udfordringer i dag? RAGNAROCK inviterer til en Rabalder Talk om at turde satse alt for den store berømmelse. Det sker under overskriften “The American Dane” den 7. oktober 2020 klokken 19.
“We were raised on Presley and new blue jeans, on Coca-Cola and American dreams. And that’s why we’re here today”, skråler Kim Larsen, på Gasolin’s hit “It’s all the same to an American Dane” fra 1976. Samme år drog bandet på turne i USA, med store ambitioner om at tage Amerika med storm. Men desværre gik det ikke, som de håbede på. Det amerikanske publikum var ikke imponeret, til gengæld var det danske publikum lykkelige over at have Gasolin’ hjemme i Danmark igen.
”Ingen havde på det tidspunkt gjort det Gasolin’ gjorde”, fortæller aftenens ene paneldeltager producer og musikekspert Henrik Milling. ”De satsede alt og gjorde det bare, hvilket på det tidspunkt var noget af det mest udanske, man overhovedet kunne gøre. De turde satse alt, selvom Danmark på det tidspunkt virkelig var et provinsland i Europa”.
Musikscenen fra 70’erne til i dag
Gasolin’s mislykkede USA-eventyr er stadig i dag værd at se nærmere på, vurderer Milling: ”Vi kan lære så meget af Gasolin’. De lavede de største brølere og tog alle slagene, så nutidige unge kunstnere ikke behøver at gøre det – derfor er arrangementet super relevant i dag”.
Aftenens anden deltager er sanger og sangskriver Mattias Kolstrup, der bl.a. vil fortælle om sine erfaringer med musikbranchen fra sin tid som forsanger i rockgruppen Dúné. RAGNAROCKS museumsinspektør Rasmus Rosenørn holder styr på trådene og styrer slagets gang under arrangementet.
Arrangementet bliver krydret af lækker livemusik leveret af Mattias Kolstrup.
Rabalder Talks
Arrangementet er det andet i serien Rabalder Talks, hvor et emne fra udstillingen ”Så kom med mig! – Gasolin’ 1969-78”, bliver udfoldet gennem debat, musik og gode historier. I bedste talkshow-stil leverer veloplagte gæster nye perspektiver og fængende fortællinger om Danmarks største rockband: Gasolin’.
Tid, pris, sted:
Pris: 170 kr.
Billetter kan købes på billetto.dk
RAGNAROCK, Rabalderstræde 16, 4000 Roskilde.
OBS: UDSTILLINGEN ER LUKKET UNDER ARRANGEMENTET.
Grundet Covid-19 vil der ikke være frit pladsvalg.
Gå på opdagelse i ROMUs kalender her.
BEGIVENHED
Erik Kristensen og Chresten Jensen. Fotografiet er taget efter krigens afslutning.
Erik var en viljestærk og modig modstandsmand, der ikke lod sig skræmme. Men modstandskampen satte sine spor og fik Erik til at flytte til det nordlige Sverige efter krigen. Langtidsvirkningerne af krigen prægede ikke kun ham, men også hans datter, den svenske kunstner Anna Kristensen. I den aktuelle udstilling på Roskilde Museum forsøger hun at forstå og belyse sin fars modstandskamp og hans efterfølgende modstand mod alt, hvad der havde med krig at gøre.
I oktober måned 1956 modtager Erik Kristensen et brev fra Oberst C.F. Løkkegaard. Et brev af stor betydning. Det er en anerkendelse af Eriks aktive deltagelse i modstandsbevægelsen. Men det er mere end det. For brevet er også Eriks nøgle til at holde sig fri af svensk militærtjeneste, og set i lyset af, hvad vi ellers ved om Erik, må det have været en stor lettelse for ham.
Brevet kommer samme år, som datteren Anna kommer til verden i hjemmet i det nordlige Sverige, hvor Erik havde bosat sig sammen med sin kone. Erik havde forladt Danmark efter krigen i 1946, hvor han som aktiv modstandsmand havde samlet og var leder af modstandsgruppen Ostedgruppen fra 1943 til krigens afslutning. Som modstandsmand deltog Erik både i sabotage, tog imod våbenforsendelser fra England og beskæftigede sig med den illegale presse Frit Danmark. Frit Danmark var en vigtig illegal organisation og et tidsskrift, som i krigsårene var præget af venstreintellektuelle, og som Erik fortsat abonnerede på op gennem 50’erne.
Sabotage på Roskilde Station
Erik voksede op i Osted som søn af byens skolelærer og var som engageret i modstandsbevægelsen kendt under navnet Osted-Erik – en mand, der havde en stærk vilje og ikke var så let at skræmme. Han har selv fortalt om en gang, hvor han deltog i et sabotageforsøg mod et tysk troppetransporttog med tyske soldater på Roskilde Station. Erik og et par andre modstandsfolk havde fået ordre til at standse toget med alle midler. De gik ind på stationen med 25 kilo sprængstof i en sæk, kravlende ind unde togvognene, der stod tomme, og bandt sprængstoffet, som var forsynet med sprængblyanter, fast på vognens aksler. De tyske vagter gik på perronen uden at opdage noget. Desværre mislykkedes aktionen, da sprængstoffet faldt af under rangering – og tyskerne opdagede sabotageforsøget – men fik ikke fat i modstandsfolkene.
Der blev ikke udgydt meget blod i forbindelse med sabotager, da modstandsfolkene gjorde sig anstrengelser for at undgå at skade tysk personel fysisk, ligesom der blev taget betydelige hensyn for at undgå skader på civile danskere. Men det ændrede ikke ved, at sabotagen både for de involverede modstandsfolk og den danske befolkning i øvrigt var ekstremt grænseoverskridende, psykisk belastende og både fysisk og politisk farlig.
Tavs, kærlig og præget af minderne
Minderne fra de grænseoverskridende oplevelser under krigen havde Erik med sig, og han var som mange andre modstandsfolk præget af den frygt for stikkeri, forhør og tortur, som fulgte med modstandskampen. Hvorvidt han var stolt eller ej af sin indsats under krigen, er svært at svare på – men han valgte som sin kammerat Chresten, at forlade Danmark efter krigen. Chresten, der sidder på fotografiet ved siden af Erik, var også fra Osted, og han flyttede til Canada, hvor han levede resten af sit liv. Erik levede sit liv i Sverige – og det som for Eriks datter Anna var hendes barndomshjem, var for Erik også et tilflugtssted.
Erik Kristensen modtog i 1956 et vigtigt brev fra Oberst C.F. Løkkegaard
Anna oplevede, at hendes far var en kærlig, men tavs mand. Samtidig oplevede hun, at han havde en total uvilje mod efter krigen nogensinde igen at skulle beskæftige sig med noget, som havde med krig at gøre.
Og netop derfor var den fritagelse fra svensk militærtjeneste, som fulgte med brevet fra Løkkegaard nok af mindst lige så stor betydning som anerkendelsen af hans modstandsarbejde.
Udstillingen ”Grethe – en våbenmodtagelse” kan opleves på Roskilde Museum frem til og med den 23. december.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen “Grethe – en våbenmodtagelse”, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
Læs de øvrige portrætter i serien her.
Se åbningstider og entrépris på Roskilde Museum.
BEGIVENHED
DN’s affaldsindsamling er national og mange tusinde mennesker hjælper hvert år til. Foto: Danmarks Naturfredningsforening.
Lørdag den 19. september rydder Frederikssund Museum, Færgegården og Danmarks Naturfredningsforening op i naturen omkring museet og ved fjorden. Arrangementet er en del af den årlige, landsdækkende affaldsindsamling, og du kan være med.
Naturen omkring Frederikssund Museum, Færgegården er helt fantastisk smuk og oplevelsesrig. Men sommetider skæmmes naturen af dåser og plastik i skoven, langs vejkanten og ved vandet. Frederikssund Museum, Færgegården har derfor valgt at være med i Danmarks Naturfredningsforenings landsdækkende affaldsindsamling lørdag den 19. september.
Museumsinspektør på Frederikssund Museum, Færgegården Line Jandoria Jørgensen glæder sig over at kunne være en del af initiativet:
”Det er oplagt, at Frederikssund museum, Færgegården støtter DN’s landsdækkende affaldsindsamling. Et af fokuspunkterne for museets formidling er nemlig samspillet mellem menneske og natur ved fjorden. Før som nu lever vi i, med og af naturen. Vores liv bliver formet af den, og vi former den. Her har vi muligheden for meget konkret og aktivt at påvirke den på en positiv måde.”
Museet står klar med kaffe, vejledning og affaldssække klokken 10.00.
Indsamlingen foregår indtil klokken 12.00, hvor du nemt og hurtigt kan aflevere din fyldte sæk til museet igen. Tilmelding er ikke nødvendig, men medbring gerne et par arbejdshandsker.
TID, STED OG PRIS
19. september klokken 10.00 – 12.00.
Det er gratis at deltage i arrangementet, og det kræver ingen tilmelding – men medbring gerne dine egne arbejdshandsker, da museet på grund af Sunhedsstyrelsens retningslinjer ikke uddeler handsker.
Frederikssund Museum, Færgegården, Færgelundsvej 1, 3630 Jægerspris.
Gå på opdagelse på Frederikssund Museum, Færgegården her.
Eller se flere arrangementer i ROMUs kalender her.
BEGIVENHED
19.06.2023
Foto: Trine Sejthen, ROMU
Magiske planter og trylleformularer skal findes, når besøgende får udleveret en Sort Bog i museumsbutikken. Herefter kan de begive sig ud på jagt i museumshaven, hvor de med bogen i hånden, vil blive udfordret med fem opgaver, der skal løses, før de finder den magiske trylleremse. Løser man den sorte bogs opgaver, får man en lille belønning.
”En sort bog var en håndskreven magisk bog, som engang var udbredt blandt kloge koner og mænd. Bøgerne var fulde af viden om planter, naturens magi og onde væsner, og de indeholdt hemmelige opskrifter, trylleremser og gode råd til at opdage tyve, kurere sygdomme, afværge hekseri og meget mere,” fortæller vikarierende museumsinspektør Maja Kvamm, og fortsætter:
”Med vores sjove sommeraktivitet genopliver vi den sorte bog, og sender børn og deres familier på en spændende jagt efter magiske planter og beskyttende trylleremser i Færgegårdens eventyrlige museumshave,” siger hun.
Ifølge Maja Kvamm gik der, særligt i 17- og 1800-tallet, rygter på Frederikssundegnen om, hvem der mon ejede sådanne sorte bøger. Folk var både bange for dem – men også nysgerrige på den store magi, bøgerne indeholdt.
Besøg museumsbutikken på Færgegården i åbningstiden for at få udleveret alt, hvad der skal bruges. Børn kan deltage gratis i aktiviteten, mens voksne betaler almindelig entré til museet.
Mød dyrene i fjorden
Alle sanser får motion, når børn og deres familier skal røre, prøve, lugte, se og smage sig igennem fjordens maritime historie i sommerferien.
Lige siden jægerstenalderen har nærheden til fjorden og dens dyreliv formet den måde, mennesker har levet, tænkt, talt, troet og spist på. I sommerferien inviterer Færgegården til hyggelige og sanselige aktiviteter i museumshaven, hvor de besøgende har rig mulighed for at udforske fjordens historie og myldrende dyreliv. Familierne kan gå på opdagelse i de mange akvarier, hvor fjordens smådyr kribler og krabler frem fra alle afkroge.
”Der er rejer, søpunge, krabber, rurer, sandkutlinger, tangnåle, hundestejler, brødkrummesvamp og mange flere. Man også prøve at bøde sit eget fiskegarn som i 1800-tallet, lave en vandkikkert og udforske fjordens mest gådefulde fisk: ålen. Der er også mulighed for selv at hoppe i fjorden med net og spand og fange de mange spændende smådyr,” fortæller Museumsinspektør Maja Kvamm.
Museets formidlere fortæller i strandkanten og sørger for, at de besøgende får deres rejefangst med tilbage på museet, hvor de kan tilberede dem på gammeldags manér. Til sidst kan de konkurrere mod hinanden i årets store åledyst, hvor de prøver ålens fascinerende evner af på egen krop.
Dagen igennem vil der blive fortalt sjove og forunderlige historier om alle dyrene.
”Ikke mange ved, at krabben tisser ud gennem øjnene, eller at man i 1500-tallet mente, at tangnålen kunne forudsige vejret,” siger Maja Kvamm.
Den sorte bogs hemmeligheder
Aktiviteten finder sted fra den 24. juni – 11. august. Åbningstiderne er tirsdag- søndag kl. 11-15.
Mød dyrene i fjorden
Aktiviteten foregår tirsdag, onsdag, torsdag og fredag i uge 27 og 31. Alle dage kl. 11:00-15:00.
Børn under 18: gratis, voksne: 50 kr. (+ billetgebyr). Tilmelding er nødvendig. Tilmelding via Billetto.
FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER FRA
FREDERIKSSUND MUSEUM, FÆRGEGÅRDEN DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER FRA FÆRGEGÅRDEN
jun 19, 2023 | Begivenhed, Mød dyrene i fjorden
Alle sanser skal i brug, når Frederikssund Museum, Færgegården, inviterer børn og deres familier til at gå på opdagelse i naturen både til lands og til vands i sommerferien. I museumshaven kan man gå på jagt efter naturens magi og den ”sorte bogs” magiske trylleremse. Derudover skal fjordens dyr både røres, lugtes og smages.
mar 30, 2023 | Arkæologi, Artikel, Begivenhed-lokal, Nyheder, Udstillinger
”Manden med ørnehjelmen” og mere end 400 andre genstande af guld, sølv og bronze er dukket op på en mark i Hornsherred og har fået ROMUs arkæologer til at spærre øjnene op. Fundet viser, at stedet – der ikke hidtil har påkaldt sig arkæologisk opmærksomhed – har haft en stor betydning i jernalder og vikingetid. Gennem mere end 1000 år.
jan 27, 2023 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
I vinterferien kan hele familien tage på fastelavnsoptog i Færgegårdens have og være med til at dyste, lege og smage sig gennem fastelavnens mange skægge traditioner.
nov 23, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder
Til Jul på Færgegården kan du opleve julen, som den har føltes, duftet og smagt før i tiden. Lørdag den 10. og søndag den 11. december inviterer Færgegården nemlig til et par hyggelige juledage i idylliske omgivelser.
okt 5, 2022 | Artikel, Begivenhed, Nyheder, Rundvisninger
Allehelgen truer lige om hjørnet, og de mørke kræfter ligger på lur. Heldigvis kan man på Frederikssund Museum, Færgegården, ruste sig til kamp mod det onde. I efterårsferien kan store og små lære tips og tricks til at holde naturens grumme væsner fra døren. Hvis man altså tør.
jun 16, 2022 | Artikel
Rør, prøv, lugt, se og smag jer igennem fjordens maritime historie i sommerferien med Frederikssund Museum, Færgegården
BEGIVENHED
Sådan håndterer ROMU anden bølge
Af Morten Thomsen Højsgaard
Vores altid hjælpsomme front-desk personale, står klar med håndsprit og info om forholdsregler, så du trygt og sikkert kan nyde dit besøg på vores besøgssteder. Foto: ROMU
Statsministeren har i fredags nok engang holdt et afgørende pressemøde om COVID-19. Flere forhold i Danmark kommer nu igen til at ændre sig med mere hjemmearbejde, skærpede krav til sikkerhed, mindre natteliv og færre sociale interaktioner i privatlivet.
Men for gæsterne på de mange historiske besøgssteder under ROMU i Roskilde, Frederikssund og Lejre kommuner vil der kun være ganske få forskelle at bemærke. For ROMU har allerede forberedt sig på og tilpasset sig en situation med ekstra sikkerhed for publikum.
Åbne udstillinger med god plads
Alle besøgssteder har åbent som hidtil, og der er håndsprit ved alle indgange, afskærmningsglas ved kasserne, skiltning om afstand og tydelige regler om det maksimale antal gæster sted for sted og rum for rum.
Heldigvis er der god plads i udstillingerne. ROMU har over 10.000 kvadratmeter museumsarealer fordelt på en halv snes lokaliteter. Så selv ikke under de allerstørste dage med rekord mange gæster i sommer, nåede vi op til grænserne. Det er fortsat trygt og sikkert at gå på museum og få sig en stor kulturhistorisk oplevelse.
Tilmelding ved særlige arrangementer
Når der holdes særskilte arrangementer, foredrag, historiske vandringer, rundvisninger eller omvisninger er reglerne dog skærpet. Der er altid tilmelding, også ved gratis arrangementer. Tilmelding foregår online som regel via tjenesten billetto.dk.
ROMU afholder ingen arrangementer på over 50 deltagere på én gang. De store events, som var tilrettelagt med henblik på flere deltagere såsom julemarked på Tadre Mølle, er allerede aflyst for indeværende år.
Andre arrangementer, som var eller er tæt på grænsen, aflyses eller udskydes også. Det gælder for eksempel generalforsamlingen i Roskilde Museumsforening sidst i september. Og det drejer sig om et socialt arrangement i forbindelse med kåring af vindere af en foto-konkurrence i Frederikssund.
På det store museum RAGNAROCK og ved udendørs vandringer melder ROMU af hensyn til sikkerheden nu udsolgt, når maksimalt 20 deltagere har meldt sig til. På alle øvrige omvisninger eller rundvisninger stopper vi tilmeldingerne, når vi når op på 10.
Ved skoleforløb følger vi hele tiden reglerne, der meldes ud centralt. Alle skoler melder sig til på forhånd via booking@romu.dk, så vi hele tiden ved, hvor mange der er hvor og hvornår på museerne. På den måde er vi helt sikre på, at alle afstandskrav kan overholdes.
De ansatte passer på Danmark
På et museum foregår der imidlertid mange andre aktiviteter end dem, publikum kan se under et besøg. Der forskes. Der arbejdes med indsamling af historiske genstande. Der foretages arkæologiske udgravninger og beretningsskrivelser. Der arbejdes med bevaring og registrering. Der håndteres opgaver med forvaltning. Der kommunikeres digitalt til mennesker over hele landet. Der er en væsentlig administration. Atter andre ansatte er i fuld gang med kreativt og velfunderet at forberede kommende udstillinger.
Og det meste af alt dette arbejde uden for publikums direkte bevågenhed flytter ROMU i tråd med statsministerens anbefalinger nu så vidt muligt hjem hos de ansatte selv. Vi har prøvet det før, i foråret, og det gik efter omstændighederne godt. Kollegerne udviste en formidabel moral. Nu gør vi det igen. For at passe på Danmark og hinanden, hver for sig.
Væsentlig opgave med mening
Kulturhistorien, som museerne varetager, er præcis lige så vigtig i dag, som den var i fredags. Under kriser er det endnu vigtigere at kende sin historie og at vide, hvordan andre har gjort i tilsvarende situationer.
Selv under pandemier har vi alle som mennesker brug for oplevelser og indhold i tilværelsen. Alt det tilbyder museerne fortsat på en sikker måde til borgerne.
Og så bidrager vi derudover ved at ændre på vores egne arbejdsformer til at holde samfundet på rette spor og smittetallene nede.
Det giver mening.
Læs flere artikler her.
BEGIVENHED
Det er oplagt at se en kobling mellem ændringerne i vores forfædres DNA og dannelsen af den tidlige kongemagt, vurderer arkæolog Ole Kastholm. For kongemagten kendetegnes formentlig ved at omgive sig med fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra. Foto: ROMU
15 skeletter fra området omkring Roskilde er med til at kaste nyt lys over vikingerne i et stort, internationalt dna-studie. ROMU-arkæologen Ole Kastholm ser spændende muligheder for at undersøge, om de nye resultater kan kobles sammen med den spæde begyndelse på kongemagten i Danmark.
Da Københavns Universitet for nyligt kunne offentliggøre et studie, der kortlægger vikingernes genetiske baggrund, var det også med et sjællandsk islæt. I alt 15 individer fra vikingetidsgravpladser ved Lejre, Gerdrup, Trekroner og Tollemosegaard har leveret dna-prøver til studiet, som ROMU-arkæologen Ole Kastholm sammen med en lang række andre forskere har bidrage til.
Materialet fra Roskilde-området har, sammen med dna fra mere end 400 andre forhistoriske individer fra Nordeuropa, gjort det muligt at undersøge befolkningernes genetiske sammensætning i vikingetiden.
– Noget af det vi vidste i forvejen fra arkæologiske og historiske kilder, men som nu bliver yderligere belyst af de genetiske spor, er karakteren af vikingetidens ekspansion. At mennesker fra det danske område tog mod England, at dem fra Sverige tog østpå, og dem fra Norge tog mod Irland, Island og Grønland, fortæller Ole Kastholm.
Til gengæld er det et opgør med myten om vikingen som den lyshårede, blåøjede kæmpe. Det er nemlig ikke slet givet, at den viking, der er begravet i Lejre, stammer fra Lejre. Eller sågar fra Skandinavien.
– Det lader til, at den blonde hårfarve har været i stærk konkurrence med de mørkere farver. Det skyldes, at der i vikingetidens Skandinavien var en betydelig tilstedeværelse af dna – altså mennesker – der kom sydfra og østfra, fortæller Ole Kastholm.
Arkæologiske fund af bl.a. flere store kongehaller har allerede afdækket en tidlig kongemagt i Lejre-området. Ny international DNA-forskning kan måske lægge nye perspektiver til den viden. Foto: ROMU, 2009.
Fremmede gener og gryende kongemagt
Studiet har givet ROMU-arkæologen Ole Kastholm lyst til at vide mere om, hvornår den genetiske diversitet mere præcist begyndte at sprede sig i Skandinavien – og hvad den har haft af betydning.
Det er nemlig i tiden lige før vikingetiden (ca. 750-1050 e.Kr.), i den germanske jernalder, at den begyndende danske kongemagt grundlægges, som vi ser den i kongesædet i Lejre. Og det nye studie indikerer, at den genetiske diversitet i visse områder også opstår omkring dette tidspunkt.
– Dette er et aspekt, som kunne være utrolig spændende at få belyst yderligere: Hvornår begynder dna’et mere præcist at ændre sig i Skandinavien? Det er nemlig oplagt at se en kobling mellem dette og den tidlige kongemagt, som formentlig kendetegnes ved at omgive sig med ”fremmede” og ”eksotiske” elementer, fx specialister i forskellige håndværk m.v., som kommer udefra.
Studiet om ”vikingernes” genetiske sammensætning har været ledet af Center for Geogenetik ved Københavns Universitet. Det er publiceret i tidsskriftet ”Nature”.
Museumsorganisationen ROMU blev etableret i 2015 og udgøres i dag af besøgsstederne Roskilde Museum, Frederikssund Museum Færgegården, Lejre Museum, RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, Lützhøfts Købmandsgård, Håndværksmuseet, Sankt Laurentius, Gl. Kongsgård, Tadre Mølle og Domkirkemuseet.
BEGIVENHED
Gasolin’ drømte allerede fra bandets spæde begyndelse, om at indtage USA med storm. Men selvom de forsøgte ad flere omgange, lykkedes det desværre aldrig. Hvorfor var det så svært for dem, og står nutidige kunstnere mon overfor samme udfordringer i dag? RAGNAROCK inviterer til en Rabalder Talk om at turde satse alt for den store berømmelse. Det sker under overskriften “The American Dane” den 7. oktober 2020 klokken 19.
“We were raised on Presley and new blue jeans, on Coca-Cola and American dreams. And that’s why we’re here today”, skråler Kim Larsen, på Gasolin’s hit “It’s all the same to an American Dane” fra 1976. Samme år drog bandet på turne i USA, med store ambitioner om at tage Amerika med storm. Men desværre gik det ikke, som de håbede på. Det amerikanske publikum var ikke imponeret, til gengæld var det danske publikum lykkelige over at have Gasolin’ hjemme i Danmark igen.
”Ingen havde på det tidspunkt gjort det Gasolin’ gjorde”, fortæller aftenens ene paneldeltager producer og musikekspert Henrik Milling. ”De satsede alt og gjorde det bare, hvilket på det tidspunkt var noget af det mest udanske, man overhovedet kunne gøre. De turde satse alt, selvom Danmark på det tidspunkt virkelig var et provinsland i Europa”.
Musikscenen fra 70’erne til i dag
Gasolin’s mislykkede USA-eventyr er stadig i dag værd at se nærmere på, vurderer Milling: ”Vi kan lære så meget af Gasolin’. De lavede de største brølere og tog alle slagene, så nutidige unge kunstnere ikke behøver at gøre det – derfor er arrangementet super relevant i dag”.
Aftenens anden deltager er sanger og sangskriver Mattias Kolstrup, der bl.a. vil fortælle om sine erfaringer med musikbranchen fra sin tid som forsanger i rockgruppen Dúné. RAGNAROCKS museumsinspektør Rasmus Rosenørn holder styr på trådene og styrer slagets gang under arrangementet.
Arrangementet bliver krydret af lækker livemusik leveret af Mattias Kolstrup.
Rabalder Talks
Arrangementet er det andet i serien Rabalder Talks, hvor et emne fra udstillingen ”Så kom med mig! – Gasolin’ 1969-78”, bliver udfoldet gennem debat, musik og gode historier. I bedste talkshow-stil leverer veloplagte gæster nye perspektiver og fængende fortællinger om Danmarks største rockband: Gasolin’.
Tid, pris, sted:
Pris: 170 kr.
Billetter kan købes på billetto.dk
RAGNAROCK, Rabalderstræde 16, 4000 Roskilde.
OBS: UDSTILLINGEN ER LUKKET UNDER ARRANGEMENTET.
Grundet Covid-19 vil der ikke være frit pladsvalg.
Gå på opdagelse i ROMUs kalender her.
BEGIVENHED
Erik Kristensen og Chresten Jensen. Fotografiet er taget efter krigens afslutning.
Erik var en viljestærk og modig modstandsmand, der ikke lod sig skræmme. Men modstandskampen satte sine spor og fik Erik til at flytte til det nordlige Sverige efter krigen. Langtidsvirkningerne af krigen prægede ikke kun ham, men også hans datter, den svenske kunstner Anna Kristensen. I den aktuelle udstilling på Roskilde Museum forsøger hun at forstå og belyse sin fars modstandskamp og hans efterfølgende modstand mod alt, hvad der havde med krig at gøre.
I oktober måned 1956 modtager Erik Kristensen et brev fra Oberst C.F. Løkkegaard. Et brev af stor betydning. Det er en anerkendelse af Eriks aktive deltagelse i modstandsbevægelsen. Men det er mere end det. For brevet er også Eriks nøgle til at holde sig fri af svensk militærtjeneste, og set i lyset af, hvad vi ellers ved om Erik, må det have været en stor lettelse for ham.
Brevet kommer samme år, som datteren Anna kommer til verden i hjemmet i det nordlige Sverige, hvor Erik havde bosat sig sammen med sin kone. Erik havde forladt Danmark efter krigen i 1946, hvor han som aktiv modstandsmand havde samlet og var leder af modstandsgruppen Ostedgruppen fra 1943 til krigens afslutning. Som modstandsmand deltog Erik både i sabotage, tog imod våbenforsendelser fra England og beskæftigede sig med den illegale presse Frit Danmark. Frit Danmark var en vigtig illegal organisation og et tidsskrift, som i krigsårene var præget af venstreintellektuelle, og som Erik fortsat abonnerede på op gennem 50’erne.
Sabotage på Roskilde Station
Erik voksede op i Osted som søn af byens skolelærer og var som engageret i modstandsbevægelsen kendt under navnet Osted-Erik – en mand, der havde en stærk vilje og ikke var så let at skræmme. Han har selv fortalt om en gang, hvor han deltog i et sabotageforsøg mod et tysk troppetransporttog med tyske soldater på Roskilde Station. Erik og et par andre modstandsfolk havde fået ordre til at standse toget med alle midler. De gik ind på stationen med 25 kilo sprængstof i en sæk, kravlende ind unde togvognene, der stod tomme, og bandt sprængstoffet, som var forsynet med sprængblyanter, fast på vognens aksler. De tyske vagter gik på perronen uden at opdage noget. Desværre mislykkedes aktionen, da sprængstoffet faldt af under rangering – og tyskerne opdagede sabotageforsøget – men fik ikke fat i modstandsfolkene.
Der blev ikke udgydt meget blod i forbindelse med sabotager, da modstandsfolkene gjorde sig anstrengelser for at undgå at skade tysk personel fysisk, ligesom der blev taget betydelige hensyn for at undgå skader på civile danskere. Men det ændrede ikke ved, at sabotagen både for de involverede modstandsfolk og den danske befolkning i øvrigt var ekstremt grænseoverskridende, psykisk belastende og både fysisk og politisk farlig.
Tavs, kærlig og præget af minderne
Minderne fra de grænseoverskridende oplevelser under krigen havde Erik med sig, og han var som mange andre modstandsfolk præget af den frygt for stikkeri, forhør og tortur, som fulgte med modstandskampen. Hvorvidt han var stolt eller ej af sin indsats under krigen, er svært at svare på – men han valgte som sin kammerat Chresten, at forlade Danmark efter krigen. Chresten, der sidder på fotografiet ved siden af Erik, var også fra Osted, og han flyttede til Canada, hvor han levede resten af sit liv. Erik levede sit liv i Sverige – og det som for Eriks datter Anna var hendes barndomshjem, var for Erik også et tilflugtssted.
Erik Kristensen modtog i 1956 et vigtigt brev fra Oberst C.F. Løkkegaard
Anna oplevede, at hendes far var en kærlig, men tavs mand. Samtidig oplevede hun, at han havde en total uvilje mod efter krigen nogensinde igen at skulle beskæftige sig med noget, som havde med krig at gøre.
Og netop derfor var den fritagelse fra svensk militærtjeneste, som fulgte med brevet fra Løkkegaard nok af mindst lige så stor betydning som anerkendelsen af hans modstandsarbejde.
Udstillingen ”Grethe – en våbenmodtagelse” kan opleves på Roskilde Museum frem til og med den 23. december.
Glimt fra besættelsestiden
På Roskilde Museum kan du frem til jul opleve udstillingen “Grethe – en våbenmodtagelse”, hvor den svenske kunstner Anna Kristensen udforsker og forsøger at forstå sin fars historie og liv som modstandsmand på Roskilde-egnen. I denne portrætserie kan du møde nogle af de mennesker, som på den ene eller den anden måde har været aktive under besættelsestiden i Roskilde og omegn, – og måske komme tættere på en forståelse af 2. verdenskrig og de spor, den har efterladt i eftertiden.
Læs de øvrige portrætter i serien her.
Se åbningstider og entrépris på Roskilde Museum.
BEGIVENHED
DN’s affaldsindsamling er national og mange tusinde mennesker hjælper hvert år til. Foto: Danmarks Naturfredningsforening.
Lørdag den 19. september rydder Frederikssund Museum, Færgegården og Danmarks Naturfredningsforening op i naturen omkring museet og ved fjorden. Arrangementet er en del af den årlige, landsdækkende affaldsindsamling, og du kan være med.
Naturen omkring Frederikssund Museum, Færgegården er helt fantastisk smuk og oplevelsesrig. Men sommetider skæmmes naturen af dåser og plastik i skoven, langs vejkanten og ved vandet. Frederikssund Museum, Færgegården har derfor valgt at være med i Danmarks Naturfredningsforenings landsdækkende affaldsindsamling lørdag den 19. september.
Museumsinspektør på Frederikssund Museum, Færgegården Line Jandoria Jørgensen glæder sig over at kunne være en del af initiativet:
”Det er oplagt, at Frederikssund museum, Færgegården støtter DN’s landsdækkende affaldsindsamling. Et af fokuspunkterne for museets formidling er nemlig samspillet mellem menneske og natur ved fjorden. Før som nu lever vi i, med og af naturen. Vores liv bliver formet af den, og vi former den. Her har vi muligheden for meget konkret og aktivt at påvirke den på en positiv måde.”
Museet står klar med kaffe, vejledning og affaldssække klokken 10.00.
Indsamlingen foregår indtil klokken 12.00, hvor du nemt og hurtigt kan aflevere din fyldte sæk til museet igen. Tilmelding er ikke nødvendig, men medbring gerne et par arbejdshandsker.
TID, STED OG PRIS
19. september klokken 10.00 – 12.00.
Det er gratis at deltage i arrangementet, og det kræver ingen tilmelding – men medbring gerne dine egne arbejdshandsker, da museet på grund af Sunhedsstyrelsens retningslinjer ikke uddeler handsker.
Frederikssund Museum, Færgegården, Færgelundsvej 1, 3630 Jægerspris.
Gå på opdagelse på Frederikssund Museum, Færgegården her.
Eller se flere arrangementer i ROMUs kalender her.
I ROMUs dækningsområde Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune har vi en lang række enestående spor fra vores fortid af national og international betydning. Eksempelvis kongehaller og skibsætning i Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde samt enestående spor og unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.