Fondene bag besøgscenter ved Roskilde Domkirke øger samarbejdet med ROMU
Pressemeddelelse
26.02.2021
![Poul.Bache.Morten.Hoejsgaard.Domkirke.pix.web_formindsket](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2021/02/poul.bache-.morten.hoejsgaard.domkirke.pix-.web-formindsket.jpg)
Bestyrelsesformand Poul Bache (th.) og direktør Morten Thomsen Højsgaard, der her står foran nordsiden af det historiske bygningskompleks Roskilde Domkirke, glæder sig over det udvidede samarbejde. Målet er at kunne skabe et besøgscenter for verdensarven tæt ved kirken. Foto: David Høyer
De to organisationer ser begge frem til samarbejdet, der indebærer, at ROMU fremover skal drive fondenes sekretariat og tage ansvar for projektudvikling af kommende besøgscenter ved domkirken.
Det bliver museumsorganisationen ROMU, som fra 1. marts 2021 skal drive sekretariatet bag de to fonde, som står for den kulturhistoriske formidling og udvikling af projektet for det kommende besøgscenter ved Roskilde Domkirke.
ROMU har i forvejen det museumsfaglige ansvar for domkirkemuseet og står for magasinforhold og undervisning til skoler ved domkirken, der af UNESCO er udpeget som verdensarv.
Men nu udbygges samarbejdet til også at omfatte drift af sekretariatet, ledelse og arbejde med udvikling af koncept for et kommende besøgscenter. Dette sker, efter at fondenes direktør gennem otte år, David Høyer, i slutningen af januar opsagde sin stilling for at tiltræde som direktør for museerne i Helsingør.
Bestyrelsesformand for fondsorganisationen, fhv. direktør for Kunststyrelsen, Poul Bache udtaler:
“Vi ser frem til det nye samarbejde med ROMU, som gør det muligt uden afbrydelse at videreføre David Høyers arbejde for at realisere besøgscenterprojektet.”
Museumsdirektør Morten Thomsen Højsgaard fra ROMU ser meget frem til det udvidede samarbejde med fondene:
”Enhver, der besøger Roskilde, vil blive betaget af det majestætiske og ikoniske bygningsværk, der tårner sig op midt i den historiske bykerne. For en kulturhistorisk museumsorganisation med høje ambitioner om at bevare og åbne kulturarv er det et helt naturligt skridt, at vi nu påtager os et udvidet ansvar for i samarbejde med alle de dygtige mennesker omkring fondene og domkirken og de tilknyttede institutioner at bringe projektet med formidling af verdensarven i Roskilde trygt videre”, siger han og tilføjer:
”I ROMU er vi samtidig realister. COVID-19 førte til, at besøgstallet til domkirken som kulturhistorisk besøgssted i 2020 blev det laveste siden 2. verdenskrig. Og projektet med at udvikle et besøgscenter har været ramt af flere behov for at ændre planer og tænke nyt gennem årene. Opgaven, der venter forude, er derfor ikke kun væsentlig og spændende, den er også vanskelig og udfordrende, og den vil kræve både tålmodighed og velvilje fra mange sider for at kunne lykkes”.
Den udvidede samarbejdsaftale mellem ROMU og fondene bag kulturarven ved Roskilde Domkirke løber i første omgang til sommeren 2022, så parterne kan evaluere aftalen, inden de næste skridt tages.
Som følge af restriktioner i forbindelse med COVID-19 er domkirken fortsat lukket som kulturhistorisk besøgssted, men vil åbne, når myndighederne tillader det. Arbejdet med at udvikle et besøgscenter tæt ved, men ikke som en del af domkirken fortsætter med høje ambitioner.
For yderligere oplysninger, kontakt:
Poul Bache, bestyrelsesformand, tlf. 31 52 10 80.
Morten Thomsen Højsgaard, direktør, tlf. 40 17 84 16.
FAKTA
Fonden til formidling af kulturarven Roskilde Domkirke er stiftet af menighedsrådet ved Roskilde Domkirke og danner ramme om formidlingsaktiviteter inden for domkirken. Senere er Anlægsfonden Formidlingscenter Kulturarven Roskilde Domkirke kommet til som ramme om arbejdet med at etablere et egentligt besøgscenter for verdensarv i tilknytning til domkirken. De to fonde har fælles sekretariat og arbejder tæt sammen.
ROMU er en statsanerkendt, kulturhistorisk museumsorganisation, som driver ti besøgssteder i Roskilde, Frederikssund og Lejre kommuner og tillige udfører en række opgaver med kulturarv, fortidsminder, forvaltning, tilsyn mv. for en række andre organisationer, herunder de to nævnte fonde ved domkirken.
Museumsorganisationen ROMU blev etableret i 2015 og udgøres i dag af besøgsstederne Roskilde Museum, Frederikssund Museum Færgegården, Lejre Museum, RAGNAROCK – museet for pop, rock og ungdomskultur, Lützhøfts Købmandsgård, Håndværksmuseet, Sankt Laurentius, Gl. Kongsgård, Tadre Mølle og Domkirkemuseet.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER
TO TIPS: OPLEV MAGTFULDE SKIBSSYMBOLER UNDER ÅBEN HIMMEL
Skibe, skibe, skibe. To vidt forskellige perioder i oldtiden – bronzealder og yngre jernalder – havde noget særligt til fælles: De var fyldt med skibssymboler. Men skibene har jo været vigtige, så længe der har været mennesker og vand at sejle på, så hvorfor havde folk så travlt med at bruge dem som symboler i netop de to perioder? Få historien om, hvordan fortidens magthavere funderede deres magt med skibssymboler – og tag selv ud og oplev et par af dem.
YNGSTE DANEFÆFUND I 2019 – SATANMØNTEN FRA VOR FRUE KIRKE
Yngste danefæfund i 2019 - satanmønten fra Vor Frue Kirke Af Cille Krause, arkæolog og museumsinspektørNærfoto af mønten fra Vor Frue kirke. På den ene side ses en opretstående djævel med en trefork. Djævlen har horn og hale og hhv. klov på det ene ben og klo på det...
VAR HAN EN HALSHUGGET VENDISK SØRØVER?
I 2017 gjorde arkæologer fra ROMU et overaskende fund af to menneskekranier ved museets udgravning på Sortebrødre Plads forud for opførelsen af et p-hus. Udgravningen bragte ny viden frem om middelalderens Roskilde i form af spor af en hidtil ukendt forstad til middelalderbyen. Men altså også to menneskekranier – som måske har tilhørt to dræbte fjender. Læs her en mulig forklaring på fundet.
FRIHEDENS SOL OVER ROSKILDE
De fleste danskere har et sæt sort-hvide billeder, der dukker frem på nethinden, når talen falder på besættelsestiden. Mange af billederne stammer fra de første besættelsesfilm og ugerevyer, der henover sommeren 1945 løb over lærredet. De første film var mindre lokale produktioner, hvilket Frihedens sol over Roskilde er et eksempel på. Her gik byens sparrekassedirektør Knud Henker rundt og filmede og registrerede den glædesfyldte, men også kaotiske tid, der udspillede sig i Roskilde på befrielsesdagen og ugerne derefter.
TID TIL AT MINDES OG HYLDE FRIHEDEN
Når vi i aften sætter lys i vinduerne, er det for at mindes Befrielsen. Samtidig minder vi med lyset hinanden om, hvor flygtig friheden kan være, og hvor vigtigt det er aldrig at tage den for givet. Den historiske aften markeres med arrangementet Alsang i Roskilde Livestream, hvor vi mindes og synger for friheden sammen hver for sig. Mindebegivenheder som den er sammen med fysiske mindesmærker med til at fastholde vores erindringer om dem, der kæmpede for friheden.
TUREN TIL DIG, DER VIL OPLEVE MINDESMÆRKER
Hop på cyklen og oplev mindesmærkerne i byen rejst for mennesker, der kæmpede for din frihed.
KULTURARV GENOPFINDER SIG SELV PÅ 4. MAJ I KRISETID
Roskildes kulturaktører er gået sammen for at holde traditioner for 4. maj lyslevende med virtuel alsang på den mindeværdige aften. Og det er et eksempel på, hvordan hele landet i virkeligheden har brugt krisen til at forstå og tage vare på det, der giver livet værdi, skriver museumsdirektør i en aktuel kommentar
ROSKILDE-HISTORIKER: PÅ 1. MAJ VISER VI STYRKEN I SAMMENHOLDET VED AT HOLDE AFSTAND
I over hundrede år er Arbejdernes internationale kampdag blevet markeret i Roskilde. Kun i besættelsens sidste år blev kampdagen forhindret, og i år har corona-pandemien sat en stopper for demonstration og forsamling den 1. maj. Men dagen kan alligevel bruges til at demonstrere styrken i sammenholdet, mener historiker Hans-Christian Eisen.
KRISER KALDER PÅ SAMFUNDSSIND OG OPFINDSOMHED
Ordet samfundssind, som vi bruger så meget i disse uger, trækker tråde tilbage til besættelsestidens Danmark. Og selv om der er en verden til forskel på at være midt i en verdenskrig og at bekæmpe en pandemi, så er der også fællestræk. Kriser kræver afsavn i dagligdagen og kalder på samfundssind og opfindsomhed. Men hvor hverdagslivet under besættelsen især bød på materielle afsavn, er det i dag de sociale afsavn vi må leve med.
TOILETPAPIRET, DER SKREV SIG IND I HISTORIEN
Kan du huske, da vi alle sammen talte om hamstring af toiletpapir i krisens første dage? Det føles måske allerede som længe siden nu, men historien om toiletpapiret er historien om, at helt almindelige hverdagsting kan ”træde i karakter” og være med til at forme vores oplevelse af historiens udvikling – i dag såvel som for hundrede år siden.