![](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2020/12/01-lysfest-kunstnergruppe-kredit-tokyo-blue-formindsket.jpg)
Kunstnergruppen Tokyo Blue består af (fra venstre) Lys- og rumdesigner Silla Findstrøm Herbst, kunsthistoriker og kunstnerisk rådgiver Helle Frøjk Knudsen, lys- og tekstildesigner Katrin Barrie Larsen og billedkunstner og ingeniør Astrid Espenhain.
I Karen Brahes Bibliotek, som ejes af Roskilde Kloster og ligger under Roskilde Bibliotek, findes originaludgaven af Tycho Brahes bog ”De nova stella” fra 1573. Den er udgangspunktet for lysinstallationen LYSEKKO, som kunstnergruppen Tokyo Blue skaber i Bibliotekshaven til Lysfest 2021.
Når de otte kulturinstitutioner bag Lysfesten i Roskilde inviterer til en alternativ og coronavenlig fejring af lyset i januar, kan man i Bibliotekshaven ude foran Roskilde Bibliotek få et lille rendez-vous med en af lysets helt store mestre. Den verdenskendte danske astronom Tycho Brahe, som godt nok har været død i over 400 år, er nemlig inspirationen til værket LYSEKKO.
”Der er noget skønt i det der begreb, lysekko. Vi er jo midt i den mørkeste tid på året, så sådan en lysfanger, der står som en slags portal og lokker med lysere tider – det er jo en påmindelse om, at lyset stadig er her,” siger Silla Herbst fra kunstnergruppen bag værket, Tokyo Blue.
Publikums egen lysoplevelse
Tycho Brahe opdagede i 1572 lyset fra en supernova, en eksploderende stjerne, og beskrev fænomenet – som han troede var en ny stjerne – i sin bog ”De nova stella”. Når en stjerne eksploderer, kastes enorme mængder energi, lys og masse ud i rummet. Med moderne teknologi er det lykkedes at opfange det lys, der blev reflekteret i de materialer, eksplosionen slyngede ud i sin tid. Fænomenet kaldes et lysekko – og det ligner et abstrakt, farverigt billede. Efter Tychos Brahes opdagelse af supernovaen kastede han sig ud i at udvikle observationsinstrumenter, der gjorde det muligt at få et langt mere præcist billede af verdensrummet.
Og netop lys, farver og Tycho Brahes instrumenter bliver omdrejningspunkt for Tokyo Blues LYSEKKO. Foran bibliotekets hovedindgang kan Roskildes borgere i Bibliotekshaven opleve farverige lysbilleder, som skabes med brug af havens egne lamper, særligt udviklede lysinstrumenter og fire lærreder. Installationerne kan ses fra begge sider af lærrederne, og det er meningen, at de besøgende selv ved at lege med lyset og skyggerne kan blive en del af værket.
”Der ligger så gode energier og farver i lyset. Men samtidig er det mørket, der gør det muligt for os overhovedet at skabe sådan et rum, man gå ind i. Så det er lidt tvetydigt og både en hyldest til lyset og mørket,” forklarer Silla Herbst.
LYSEKKO skal – som Lysfesten i øvrigt – være med til at understrege, at selv om verden er i undtagelsestilstand, lever kulturen stadig.
Et lysende slægtsfællesskab
At det lige blev Tycho Brahe og ”De nova stella”, som blev inspiration for Tokyo Blue, var egentlig meget naturligt, forklarer et andet af gruppens medlemmer, Helle Frøjk Knudsen:
” Vi arbejder altid stedsspecifikt og undersøgte områdets historie. Vi blev fascinerede af Karen Brahe Biblioteket med den unikke samling af gamle bøger, og da vi fandt ud af, at ”De nova stella” står i biblioteket, måtte vi simpelthen arbejde videre med det. Det er jo en gave, at der findes sådan et originalværk lige ved siden af.”
Samtidig ser gruppen et slægtsfællesskab med astronomen i kraft af en fælles passion for lys.
”Tycho Brahe har været voldsomt fascineret af at observere og forstå verden omkring sig. Og han har jo observeret lys. Vores praksis er også forankret i at se og forstå lys – dog med fokus på hvad det gør ved os som sansende og tænkende væsener. Vi kan genkende nysgerrigheden efter at forstå. Og så er det jo fantastisk af få lov til at skabe et sanseligt møde med Tycho Brahes verden her lige ved siden af ”De nova stella”,” slutter lyskunstnerne Helle Frøjk Knudsen og Silla Herbst.
![](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2020/12/02-lysfest-kredit-roskilde-bibliotekerne-formindsket.jpg)
Tycho Brahes bog er en del af Karen Brahes Bibliotek, som forvaltes af Roskilde Kloster og er placeret under Roskilde Bibliotek. De gamle bøger opbevares i et temperaturstyret rum, som er lukket for offentligheden. Biblioteket kan benyttes i forbindelse med forskningsmæssige formål og efter aftale med stiftsbibliotekar Hans Michelsen (billedet) og klosterforvalter Søren Lyder Jacobsen.
Tokyo Blue er en kunstnergruppe, der siden 2011 har arbejdet med lys, farver og refleksioner.
Deres værk, LYSEKKO, kan ses i Bibliotekshaven i løbet af Lysfesten 25.-29. januar, alle dage kl. 16-21
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG FÅ LIGNENDE ARTIKLER OG NYHEDER DIREKTE I INDBAKKEN
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER
CORONA-FORTÆLLINGER RUMMER DET HELE
ROMU er i fuld gang med at indsamle lokale fortællinger, som kan fortælle eftertiden om Corona-krisen i Roskilde, Lejre og Frederikssund. De indsamlede historier fortæller om både sammenhold og opfindsomhed i en svær tid.
TO TIPS: OPLEV MAGTFULDE SKIBSSYMBOLER UNDER ÅBEN HIMMEL
Skibe, skibe, skibe. To vidt forskellige perioder i oldtiden – bronzealder og yngre jernalder – havde noget særligt til fælles: De var fyldt med skibssymboler. Men skibene har jo været vigtige, så længe der har været mennesker og vand at sejle på, så hvorfor havde folk så travlt med at bruge dem som symboler i netop de to perioder? Få historien om, hvordan fortidens magthavere funderede deres magt med skibssymboler – og tag selv ud og oplev et par af dem.
YNGSTE DANEFÆFUND I 2019 – SATANMØNTEN FRA VOR FRUE KIRKE
Yngste danefæfund i 2019 - satanmønten fra Vor Frue Kirke Af Cille Krause, arkæolog og museumsinspektørNærfoto af mønten fra Vor Frue kirke. På den ene side ses en opretstående djævel med en trefork. Djævlen har horn og hale og hhv. klov på det ene ben og klo på det...
VAR HAN EN HALSHUGGET VENDISK SØRØVER?
I 2017 gjorde arkæologer fra ROMU et overaskende fund af to menneskekranier ved museets udgravning på Sortebrødre Plads forud for opførelsen af et p-hus. Udgravningen bragte ny viden frem om middelalderens Roskilde i form af spor af en hidtil ukendt forstad til middelalderbyen. Men altså også to menneskekranier – som måske har tilhørt to dræbte fjender. Læs her en mulig forklaring på fundet.
FRIHEDENS SOL OVER ROSKILDE
De fleste danskere har et sæt sort-hvide billeder, der dukker frem på nethinden, når talen falder på besættelsestiden. Mange af billederne stammer fra de første besættelsesfilm og ugerevyer, der henover sommeren 1945 løb over lærredet. De første film var mindre lokale produktioner, hvilket Frihedens sol over Roskilde er et eksempel på. Her gik byens sparrekassedirektør Knud Henker rundt og filmede og registrerede den glædesfyldte, men også kaotiske tid, der udspillede sig i Roskilde på befrielsesdagen og ugerne derefter.
TID TIL AT MINDES OG HYLDE FRIHEDEN
Når vi i aften sætter lys i vinduerne, er det for at mindes Befrielsen. Samtidig minder vi med lyset hinanden om, hvor flygtig friheden kan være, og hvor vigtigt det er aldrig at tage den for givet. Den historiske aften markeres med arrangementet Alsang i Roskilde Livestream, hvor vi mindes og synger for friheden sammen hver for sig. Mindebegivenheder som den er sammen med fysiske mindesmærker med til at fastholde vores erindringer om dem, der kæmpede for friheden.
TUREN TIL DIG, DER VIL OPLEVE MINDESMÆRKER
Hop på cyklen og oplev mindesmærkerne i byen rejst for mennesker, der kæmpede for din frihed.
KULTURARV GENOPFINDER SIG SELV PÅ 4. MAJ I KRISETID
Roskildes kulturaktører er gået sammen for at holde traditioner for 4. maj lyslevende med virtuel alsang på den mindeværdige aften. Og det er et eksempel på, hvordan hele landet i virkeligheden har brugt krisen til at forstå og tage vare på det, der giver livet værdi, skriver museumsdirektør i en aktuel kommentar
ROSKILDE-HISTORIKER: PÅ 1. MAJ VISER VI STYRKEN I SAMMENHOLDET VED AT HOLDE AFSTAND
I over hundrede år er Arbejdernes internationale kampdag blevet markeret i Roskilde. Kun i besættelsens sidste år blev kampdagen forhindret, og i år har corona-pandemien sat en stopper for demonstration og forsamling den 1. maj. Men dagen kan alligevel bruges til at demonstrere styrken i sammenholdet, mener historiker Hans-Christian Eisen.
KRISER KALDER PÅ SAMFUNDSSIND OG OPFINDSOMHED
Ordet samfundssind, som vi bruger så meget i disse uger, trækker tråde tilbage til besættelsestidens Danmark. Og selv om der er en verden til forskel på at være midt i en verdenskrig og at bekæmpe en pandemi, så er der også fællestræk. Kriser kræver afsavn i dagligdagen og kalder på samfundssind og opfindsomhed. Men hvor hverdagslivet under besættelsen især bød på materielle afsavn, er det i dag de sociale afsavn vi må leve med.