Roskilde Domkirke Verdensarvscentret og Kongernes Samling i stort samarbejde
Af Lene Steinbeck
D. 30.03.2023
![Roskilde Domkirke og Det Kongelige palæ, Foto Sara Peuron-Berg](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2023/03/roskilde-domkirke-og-det-kongelige-palae-foto-sara-peuron-berg-scaled.jpg)
Det Kongelige Palæ midt i Roskilde skal sammen med domkirken udgøre det kommende Roskilde Domkirke Verdensarvscenter. Det forventes at åbne i 2027 og skal især kredse om Roskilde Domkirkes unikke arkitektur, den kongelige danmarkshistorie og de ritualer, der knytter sig til begravelserne i den kongelige gravkirke. Foto: Sara Peuron-Berg
En netop indgået samarbejdsaftale sikrer, at Kongernes Samling skal være med i udviklingen af det kommende Roskilde Domkirke Verdensarvscenter. Bestyrelsesformand for fonden bag centret, Morten Langager, betragter partnerskabet som en blåstempling af visionerne og ser store muligheder for at skabe en helt unik besøgsoplevelse.
Et nyt drømmesamarbejde baner vejen for formidling i topklasse, når Roskilde Domkirke Verdensarvscenter efter planen slår dørene op i 2027. Fonden bag centret og Kongernes Samling, som er organisationen bag Rosenborg Slot, Amalienborgmuseet og Koldinghus, har indledt et parløb om sammen at udvikle udstillinger til den kommende attraktion.
Kongernes Samling rummer både genstande og historier, som er yderst interessante for det nye Verdensarvscenter, og bestyrelsesformand i Fondsorganisationen bag kulturarven ved Roskilde Domkirke, Morten Langager, kan ikke få armene ned.
”Det er en rigtig, rigtig god nyhed, for det er med til at cementere, at det er et fantastisk, seriøst og ambitiøst projekt, vi er i gang med. I og med, at Kongernes Samling er tilknyttet Kongehuset, får vi adgang til en mængde fascinerende viden og en række helt unikke genstande. Kongernes Samling er en enestående samarbejdspartner, og vi er meget glade”, siger Morten Langager.
Læs også: Nyt hold i bestyrelsen skal styrke kulturarv ved kongelig gravkirke
Roskilde Domkirke Verdensarvscenter skal formidle det historiske monument, som i 1995 blev optaget på UNESCO’s Verdensarvsliste. Med domkirkens status som kongelig gravkirke bliver netop det danske monarki et særdeles centralt tema i udstillingerne. Derfor ser museumsdirektør for Kongernes Samling, Thomas C. Thulstrup, meget frem til samarbejdet.
”Det her partnerskab er en enestående mulighed, som taler direkte ind i en meget vigtig opgave for Kongernes Samling; nemlig at fortælle om kongernes og dronningernes fulde liv fra vugge til grav. Vi kan bidrage med genstande, som kan sættes i spil på nye måder og kontekster, der er meget relevante for Roskilde Domkirke. Derfor glæder vi os virkelig til, at vi sammen skal udvikle et koncept for udstillingerne.”
Unikke formidlingsmuligheder
Kongernes Samling driver i dag museerne på Koldinghus, Amalienborg og Rosenborg. Med det nye samarbejde får organisationen altså også en tilknytning til Roskilde Domkirke, hvor 38 danske konger og dronninger fra de sidste op mod 1000 år er begravet.
”Projektet giver os en helt spændende mulighed for at anvende nogle af de genstande, som knytter sig til den sidste del af kongernes og dronningernes liv og gøre dem relevante i en udstilling. Vi ligger inde med genstande, som aldrig har været udstillet før, men er oplagte at vise i den her kontekst. Samarbejdet om at udvikle Roskilde Domkirke Verdensarvscenter giver os en helt enestående mulighed for at brede fortællingen om monarkiets historie endnu mere ud, end vi har mulighed for nu,” siger Thomas C. Thulstrup.
Morten Langager understreger, at projektet stadig mangler at få den endelige finansiering på plads, så centret kan realiseres. Men Roskilde Kommune har allerede givet 25 millioner, og fonden er i god dialog med en række fonde og flere samarbejdspartnere om yderligere kapital, støtte og samspil.
”Der er lang vej igen, adskillige institutioner og mennesker skal mødes om den fælles vision, men denne samarbejdsaftale er et rigtig stort skridt på vejen. Nu kan vi gå i gang med at udvikle de elementer, der skal indgå i udstillingerne. Vi skal udtænke de fortællemæssige greb og finde de genstande, der på bedste vis formidler de spor, vi spænder over, nemlig domkirkens unikke arkitektur, den kongelige danmarkshistorie og de kongelige begravelsesritualer. Det bliver Kongernes Samling nu en uundværlig del af, og derfor er det virkelig godt, at de er med i projektet allerede på det her tidlige tidspunkt,” siger Morten Langager.
Læs også: Fondene bag besøgscenter ved Roskilde Domkirke øger samarbejdet med ROMU
Museumsdirektør for Kongernes Samling, Thomas C. Thulstrup, kalder det nye partnerskab en enestående mulighed for at fortælle om kongernes og dronningernes liv og død i samarbejde med Roskilde Domkirke, hvor man kan opleve 38 kongelige grave. Foto: Christian Høyer
Fakta:
Roskilde Domkirke Verdensarvscenter, der efter planen skal åbne i 2027, skal formidle historien om domkirkens unikke arkitektur, om den kongelige danmarkshistorie og om ritualerne, der vedrører de kongelige begravelser. Centret skal bo i bygningskomplekset Det Kongelige Palæ i Roskilde, lige ved siden af domkirken. Fondsorganisationen bag kulturarven ved Roskilde Domkirke, der siden 2021 har haft museumsorganisationen ROMU som operatør og ansvarlig for daglig ledelse og drift, står overordnet for realiseringen af Verdensarvscentret.
Kongernes Samling er organisationen bag Rosenborg Slot, Amalienborgmuseet og Koldinghus. Kongernes Samling formidler monarkiets historie på de tre slotte gennem udstillinger, events og en enestående samling genstande, som har tilknytning til den danske kongefamilie fra Christian 4.s regeringstid til i dag. Bliver nu en central samarbejdspartner med Roskilde Domkirke verdensarvscenter.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER
CORONA-FORTÆLLINGER RUMMER DET HELE
ROMU er i fuld gang med at indsamle lokale fortællinger, som kan fortælle eftertiden om Corona-krisen i Roskilde, Lejre og Frederikssund. De indsamlede historier fortæller om både sammenhold og opfindsomhed i en svær tid.
TO TIPS: OPLEV MAGTFULDE SKIBSSYMBOLER UNDER ÅBEN HIMMEL
Skibe, skibe, skibe. To vidt forskellige perioder i oldtiden – bronzealder og yngre jernalder – havde noget særligt til fælles: De var fyldt med skibssymboler. Men skibene har jo været vigtige, så længe der har været mennesker og vand at sejle på, så hvorfor havde folk så travlt med at bruge dem som symboler i netop de to perioder? Få historien om, hvordan fortidens magthavere funderede deres magt med skibssymboler – og tag selv ud og oplev et par af dem.
YNGSTE DANEFÆFUND I 2019 – SATANMØNTEN FRA VOR FRUE KIRKE
Yngste danefæfund i 2019 - satanmønten fra Vor Frue Kirke Af Cille Krause, arkæolog og museumsinspektørNærfoto af mønten fra Vor Frue kirke. På den ene side ses en opretstående djævel med en trefork. Djævlen har horn og hale og hhv. klov på det ene ben og klo på det...
VAR HAN EN HALSHUGGET VENDISK SØRØVER?
I 2017 gjorde arkæologer fra ROMU et overaskende fund af to menneskekranier ved museets udgravning på Sortebrødre Plads forud for opførelsen af et p-hus. Udgravningen bragte ny viden frem om middelalderens Roskilde i form af spor af en hidtil ukendt forstad til middelalderbyen. Men altså også to menneskekranier – som måske har tilhørt to dræbte fjender. Læs her en mulig forklaring på fundet.
FRIHEDENS SOL OVER ROSKILDE
De fleste danskere har et sæt sort-hvide billeder, der dukker frem på nethinden, når talen falder på besættelsestiden. Mange af billederne stammer fra de første besættelsesfilm og ugerevyer, der henover sommeren 1945 løb over lærredet. De første film var mindre lokale produktioner, hvilket Frihedens sol over Roskilde er et eksempel på. Her gik byens sparrekassedirektør Knud Henker rundt og filmede og registrerede den glædesfyldte, men også kaotiske tid, der udspillede sig i Roskilde på befrielsesdagen og ugerne derefter.
TID TIL AT MINDES OG HYLDE FRIHEDEN
Når vi i aften sætter lys i vinduerne, er det for at mindes Befrielsen. Samtidig minder vi med lyset hinanden om, hvor flygtig friheden kan være, og hvor vigtigt det er aldrig at tage den for givet. Den historiske aften markeres med arrangementet Alsang i Roskilde Livestream, hvor vi mindes og synger for friheden sammen hver for sig. Mindebegivenheder som den er sammen med fysiske mindesmærker med til at fastholde vores erindringer om dem, der kæmpede for friheden.
TUREN TIL DIG, DER VIL OPLEVE MINDESMÆRKER
Hop på cyklen og oplev mindesmærkerne i byen rejst for mennesker, der kæmpede for din frihed.
KULTURARV GENOPFINDER SIG SELV PÅ 4. MAJ I KRISETID
Roskildes kulturaktører er gået sammen for at holde traditioner for 4. maj lyslevende med virtuel alsang på den mindeværdige aften. Og det er et eksempel på, hvordan hele landet i virkeligheden har brugt krisen til at forstå og tage vare på det, der giver livet værdi, skriver museumsdirektør i en aktuel kommentar
ROSKILDE-HISTORIKER: PÅ 1. MAJ VISER VI STYRKEN I SAMMENHOLDET VED AT HOLDE AFSTAND
I over hundrede år er Arbejdernes internationale kampdag blevet markeret i Roskilde. Kun i besættelsens sidste år blev kampdagen forhindret, og i år har corona-pandemien sat en stopper for demonstration og forsamling den 1. maj. Men dagen kan alligevel bruges til at demonstrere styrken i sammenholdet, mener historiker Hans-Christian Eisen.
KRISER KALDER PÅ SAMFUNDSSIND OG OPFINDSOMHED
Ordet samfundssind, som vi bruger så meget i disse uger, trækker tråde tilbage til besættelsestidens Danmark. Og selv om der er en verden til forskel på at være midt i en verdenskrig og at bekæmpe en pandemi, så er der også fællestræk. Kriser kræver afsavn i dagligdagen og kalder på samfundssind og opfindsomhed. Men hvor hverdagslivet under besættelsen især bød på materielle afsavn, er det i dag de sociale afsavn vi må leve med.