Roskildes skjulte perle slår dørene op – fødselsdagsåbent hver dag hele sommeren
Af: Stine Blegvad
07.06.2023
![Sankt Laurentius 2 juni 2023 12 Kreditering Kristian Grøndahl ROMU](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2023/06/sankt-laurentius-2-juni-2023-12-kreditering-kristian-groendahl-romu-scaled.jpg)
Sankt Laurentius fejrer sine flotte 900 år ved at holde åbent hver dag hele sommeren fra 15. juni. Foto: Kristian Grøndahl/ROMU
Sankt Laurentius, der ligger lige ved Roskilde Domkirke, rummer både unik, underjordisk kirkeruin og tårn med udkig og fangeceller. I år fylder kirkeruinen 900 år, og det fejrer Sankt Laurentius med åbent hver dag hele sommeren og gratis introduktioner hver time i åbningstiden.
Det er ikke alle, der får øje på det, når de med hastige skridt krydser Stændertorvet ved Roskilde Domkirke.
Men lige dér under markeringen i flisebelægningen gemmer sig et helt unikt sted. En bevaret bid af middelalderens Roskilde, som du kan træde direkte ned i. En tidslomme i sten med både enestående flisegulv, skelet og fortællinger om de mennesker, der levede her engang.
Den underjordiske kirkeruin, som er en vigtig del af besøgsstedet Sankt Laurentius, fylder 900 år i 2023, og det fejrer ROMU ved at gøre det ekstra let for både roskildensere og turister at få glæde af stedet:
”I sæsonen holder vi åbent hver dag, og museumsværter giver hver time i hele åbningstiden en kort introduktion til oplevelsen. Her får man de vigtigste fortællinger om kirken i middelalderens Roskilde og om det fascinerende tårn, som står der endnu. Introduktionerne gives på både dansk og engelsk. Det er fortællinger, der er spændende for både voksne og børn,’’ fortæller kommerciel chef i ROMU, Anette Gade Kristensen.
En træpæl afslører alderen
Når det overhovedet er muligt at fastslå, at kirkeruinen fylder 900 år i år, skyldes det en træpæl og dens årringe. Middelalderarkæolog Jesper Langkilde forklarer:
”Rundt om den kirke, der i dag ligger som underjordisk ruin, var oprindeligt et hegn. Ved at se på de forskellige tykkelser af årringene i en træpæl fra hegnet, har vi kunnet fastslå, at det er bygget i 1123/24. Årringene er nemlig lidt som en stregkode og afslører, hvilket år træet er fældet.”
Med den viden, er der ikke langt til at kunne fastslå selve kirkeruinens alder:
”Vi er rimeligt sikre på, at hegnet er bygget samtidig med selve kirken. Derfor tør vi godt sige, at kirken, som man kan se resterne af under Stændertorvet, er 900 år i 2023,” fortæller middelalderarkæologen.
![Sankt Laurentius 2 juni 2023 02 Kreditering Kristian Grøndahl ROMU](https://romu.dk/wp-content/uploads/sites/21/2023/06/sankt-laurentius-2-juni-2023-02-kreditering-kristian-groendahl-romu-scaled.jpg)
Mathias Kølbæk Christensen er en af de museumsværter, som hver hele time i Sankt Laurentius’ åbningstid vil give korte, gratis introduktioner på dansk og engelsk, så gæsterne er godt klædt på til besøget over og under jorden. Foto: Kristian Grøndahl/ROMU
Fangehuller og udkig
Kirkens tårn, som også er en del af besøgsoplevelsen, er først bygget i 1500-tallet. Det fik til gengæld lov at stå, da man rev kirken ned i forbindelse med reformationen.
Gennem århundrederne har det været brugt til fængsel, brandvagt og mange andre ikke-kirkelige formål.
”Man kan stadig i dag få sig lidt af et gys, når man træder ind i en af fængselscellerne og forestiller sig det kummerlige liv, fangerne her har haft. Man kommer ret tæt på; på væggene kan man endnu se den ”graffiti”, som nogen har ridset ind i væggen,” fortæller Anette Gade Kristensen.
I tårnet kan du også tage de smalle trapper op til den gamle kirkeklokke af malm og få det fineste udkig over byens tage.
Åbningstider, pris og sted:
Sankt Laurentius har åbent hver dag fra 15. juni til 15. september kl. 10-16 i jubilæumsåret 2023.
Et besøg koster 40 kr. for voksne, børn er gratis.
Hver hele time i åbningstiden giver museumsværten 10 minutters gratis introduktion til kirkeruin og tårn. Første gang er kl. 10, sidste gang er kl. 15. Introduktionerne kræver ingen tilmelding.
Du finder indgangen til Sankt Laurentius Kirkeruin lige midt i Roskilde ved siden af Café Korn på Stændertorvet.
TILMELD DIG ROMU’S NYHEDSBREV OG VIND PRÆMIER
– OG MODTAG LIGNENDE ARTIKLER DIREKTE I DIN INDBAKKE
FLERE ARTIKLER OG NYHEDER
CORONA-FORTÆLLINGER RUMMER DET HELE
ROMU er i fuld gang med at indsamle lokale fortællinger, som kan fortælle eftertiden om Corona-krisen i Roskilde, Lejre og Frederikssund. De indsamlede historier fortæller om både sammenhold og opfindsomhed i en svær tid.
TO TIPS: OPLEV MAGTFULDE SKIBSSYMBOLER UNDER ÅBEN HIMMEL
Skibe, skibe, skibe. To vidt forskellige perioder i oldtiden – bronzealder og yngre jernalder – havde noget særligt til fælles: De var fyldt med skibssymboler. Men skibene har jo været vigtige, så længe der har været mennesker og vand at sejle på, så hvorfor havde folk så travlt med at bruge dem som symboler i netop de to perioder? Få historien om, hvordan fortidens magthavere funderede deres magt med skibssymboler – og tag selv ud og oplev et par af dem.
YNGSTE DANEFÆFUND I 2019 – SATANMØNTEN FRA VOR FRUE KIRKE
Yngste danefæfund i 2019 - satanmønten fra Vor Frue Kirke Af Cille Krause, arkæolog og museumsinspektørNærfoto af mønten fra Vor Frue kirke. På den ene side ses en opretstående djævel med en trefork. Djævlen har horn og hale og hhv. klov på det ene ben og klo på det...
VAR HAN EN HALSHUGGET VENDISK SØRØVER?
I 2017 gjorde arkæologer fra ROMU et overaskende fund af to menneskekranier ved museets udgravning på Sortebrødre Plads forud for opførelsen af et p-hus. Udgravningen bragte ny viden frem om middelalderens Roskilde i form af spor af en hidtil ukendt forstad til middelalderbyen. Men altså også to menneskekranier – som måske har tilhørt to dræbte fjender. Læs her en mulig forklaring på fundet.
FRIHEDENS SOL OVER ROSKILDE
De fleste danskere har et sæt sort-hvide billeder, der dukker frem på nethinden, når talen falder på besættelsestiden. Mange af billederne stammer fra de første besættelsesfilm og ugerevyer, der henover sommeren 1945 løb over lærredet. De første film var mindre lokale produktioner, hvilket Frihedens sol over Roskilde er et eksempel på. Her gik byens sparrekassedirektør Knud Henker rundt og filmede og registrerede den glædesfyldte, men også kaotiske tid, der udspillede sig i Roskilde på befrielsesdagen og ugerne derefter.
TID TIL AT MINDES OG HYLDE FRIHEDEN
Når vi i aften sætter lys i vinduerne, er det for at mindes Befrielsen. Samtidig minder vi med lyset hinanden om, hvor flygtig friheden kan være, og hvor vigtigt det er aldrig at tage den for givet. Den historiske aften markeres med arrangementet Alsang i Roskilde Livestream, hvor vi mindes og synger for friheden sammen hver for sig. Mindebegivenheder som den er sammen med fysiske mindesmærker med til at fastholde vores erindringer om dem, der kæmpede for friheden.
TUREN TIL DIG, DER VIL OPLEVE MINDESMÆRKER
Hop på cyklen og oplev mindesmærkerne i byen rejst for mennesker, der kæmpede for din frihed.
KULTURARV GENOPFINDER SIG SELV PÅ 4. MAJ I KRISETID
Roskildes kulturaktører er gået sammen for at holde traditioner for 4. maj lyslevende med virtuel alsang på den mindeværdige aften. Og det er et eksempel på, hvordan hele landet i virkeligheden har brugt krisen til at forstå og tage vare på det, der giver livet værdi, skriver museumsdirektør i en aktuel kommentar
ROSKILDE-HISTORIKER: PÅ 1. MAJ VISER VI STYRKEN I SAMMENHOLDET VED AT HOLDE AFSTAND
I over hundrede år er Arbejdernes internationale kampdag blevet markeret i Roskilde. Kun i besættelsens sidste år blev kampdagen forhindret, og i år har corona-pandemien sat en stopper for demonstration og forsamling den 1. maj. Men dagen kan alligevel bruges til at demonstrere styrken i sammenholdet, mener historiker Hans-Christian Eisen.
KRISER KALDER PÅ SAMFUNDSSIND OG OPFINDSOMHED
Ordet samfundssind, som vi bruger så meget i disse uger, trækker tråde tilbage til besættelsestidens Danmark. Og selv om der er en verden til forskel på at være midt i en verdenskrig og at bekæmpe en pandemi, så er der også fællestræk. Kriser kræver afsavn i dagligdagen og kalder på samfundssind og opfindsomhed. Men hvor hverdagslivet under besættelsen især bød på materielle afsavn, er det i dag de sociale afsavn vi må leve med.